- Mattá
- <
- 12
- >

12
Issá Shabbatay wájah o wáhond ent
(Markás 2:23–28; Luká 6:1–5)
1 Yak randé, Shabbatay róchá*12:1 Shabbatay róch hamá Shambeh ent, bezán Yahudiáni kár nakanagay róch. Issá cha gandomi keshárán gwazagá at. Áiay morid shodig atant o kesháray hóshagán sendag o waragá laggetant. 2 Parisián ke dist gón Issáyá gwashtesh: “Bechár! Tai morid anchén kára kanant ke Shabbatay róchá rawá naent.” 3 Passawi dát: “Záná, shomá nawántag, wahdé Dáud o áiay hamráh shodig butant, Dáudá ché kort?” 4 Hodáay Pákén lógá shot, Hodáay námá hayráti o pákwandhén náni wártant ke áyáni warag na pa áiá rawá at o na pa áiay hamráhán, tahná pa dini péshwáyán rawá at. 5 Sharyatá é ham nawántagó ke mazanén parasteshgáhay tahá, dini péshwá Shabbatay béhormatiá kanant bale angat bémayár zánag o lékaga†12:5 Lékag, bezán hesáb árag. bant? 6 Man gón shomá gwashán ke edá cha mazanén parasteshgáhá ham masteréné hastent. 7 Agan shomá é habaray máná bezántén ke gwashit: Man hayrát o korbánig kanagay lóthók naán, mehr o rahmatay lóthók án,‡12:7 Hushah Nabiay Ketáb 6:6. gorhá shomá á mardom mayárig nakortagatant ke bémayár ant. 8 Bezánét man ke Ensánay Chokk án, Shabbatay róchay wáhond án.
Mondhén mardéay drahbakshi
(Markás 3:1–6; Luká 6:6–11)
9 Cha ódá démá rawán, Issá áyáni kanisahá shot. 10 Ódá mardé hastat ke dasti hoshk o mondh at. Lahténá pa beddh o bohtám janagay nimmóná cha Issáyá jost kort: “Shabbatay róchá kaséay dráh kanag rawá ent yá na?” 11 Gón áyán gwashti: “Agan cha shomá kaséá méshé hast o Shabbatay róchá chátéá bekapit, hamá damáná méshá cha chátá dara nakant? 12 Ensánay arzesh cha méshá báz géshter ent. Paméshká Shabbatay róchá néki kanag rawá ent.” 13 Nun gón á mardá gwashti: “Dastá shahár day.” Áiá dast shahár dát o domi dastay dhawlá wassh o dráh but. 14 Bale Parisi dhanná shotant o pa Issáay kóshárénagá shawr o saláhesh kort.
Hodáay gechén kortagén
15 Wahdé Issáyá áyáni delay é habar zánt, cha ódá dar kapt. Bázéné áiay padá rawán but o áyáni nyámá harkas ke nádráh at, sajjahéni dráh kortant. 16 Kaddhani kortant o gwashti: “Gón kassá magwashét man kay án.” 17 É dhawl paméshká but ke Eshayá nabiay gwashtagén habar sarjam bebit:
18 É mani hezmatkár ent ke man gechén kortag,
maná sakk dóst ent o man cha eshiá báz wassh o razá án,
man wati Ruhá eshiay sará éra géján,
darkawmáni nyámá é hezmatkár mani ensáp o dádrasiay járá perrénit.
19 Na jang o merha kant o na ják o kukkár o
na kasé damk o bázárán áiay tawárá eshkont,
20 na ke nezór o nawahkén kalam o káshá próshit o
na mermeránkén cherágá koshit,
tán hamá wahdá ke ensáp o dádrasiá sóbén§12:20 Sóbén, bezán péróz, kámyáb.o kámyáb bekant.
21 Pa donyáay kawmán áiay nám mazanén omété bit.*12:21 Eshayá Nabiay Ketáb 42:1–4.
Issá o Belzabul
(Markás 3:20–30; Luká 11:14–23; 12:10)
22 Hamá wahdá mardomán Issáay gwará yak jenni ganóké áwort. Á, kór o gong at. Issáyá dráh kort o á gendag o habar kanagá lagget. 23 Sajjahén mardom pa hayráni o bah mánagi gwashagá laggetant: “Chosh buta kant ke é Dáud bádsháhay chokk o óbádag ent?!” 24 Bale wahdé Parisián é habar eshkot, gwashtesh: “É, gón jennáni sardár Belzabulay sarókiá jennána kasshit.” 25 Issáyá áyáni é hayál zánt o gón áyán gwashti: “Har molkéá ke nátepáki bekapit, á molk gár o zawála bit o har shahré yá lógé bahr o báng bebit, barjáha namánit. 26 Agan Shaytán wat Shaytáná dar bekant, bezán gón wati jendá jang ent. Gorhá áiay bádsháhi chón barjáha mánit? 27 Agan man gón Belzabulay sarókiá jennán dara kanán, gorhá shomay jenday chokk o morid gón kai zór o wáká jennán dara kanant? É paymá, shomay morid wat shomárá mayáriga kanant. 28 Bale agan man gón Hodáay Ruhá jennán dara kanán, bezánét ke Hodáay bádsháhi shomay nyámá rasetag. 29 Yá chón buta kant, kasé zóráwarén mardoméay lógá bepoterit o áiay mál o melkatá pol o pánch†12:29 Pol o pánch, bezán zórbord, lotth o pol. bekant, tán pésará á zóráwarén mardá magipt o mabandit? Gorhá áiay lógá pol o pánch korta kant. 30 Kasé ke mani hamráh o dózwáh naent, á mani badwáh ent, kasé ke mocch o yakjáh kanagá gón man hór naent, á, sheng o sháng o tak o parka kant.
31 “Paméshká shomárá gwashán ke har gonáh o kopr, bakshag o pahell kanaga bit, bale Hodáay Pákén Ruhay bárawá sellén habar o kopr, pahell kanaga nabit. 32 Harkas Ensánay Chokkay bárawá sellén habaré bekant bakshaga bit, bale á ke Pákén Ruhay bárawá sellén habaré begwashit, na é donyáyá pahell kanaga bit o na áyókén donyáyá.
Drachk o bar
(Mattá 7:17–18; Luká 6:43–45)
33 “Agan sharrén bar o nibaga lóthét, báyad ent drachk sharréné bebit, badén drachk badén bar o nibaga dant,‡12:33 Asligén Yunáni nebeshtánka gwashit: “yá drachká sharr bekanét o nibag sharr, yá drachká bad bekanét o nibag bad”. har drachk cha áiay bará zánaga bit. 34 Oo syahmárzádagán! Shomá ke wat sell o radkár ét, chón sharrén habar korta kanét? Chiá ke harché mardomay delá bebit, hamá cha áiay dapá dara kayt. 35 Sharrén mardom cha sharrén ganj o hazánagá sharrén chizz dara kant o sellén mardom cha sellén hazánagá, sellén chizz. 36 Shomárá gwashán ke jost o porsay róchá mardomán wati har mopt o náhudagén habaray hesáb dayagi ent. 37 Chiá ke tai habar ant ke tará bémayára kanant o tai habar ant ke tará mayárbára kanant.”
Neshániay lóthag
(Markás 8:11–12; Luká 11:29–32)
38 Gorhá lahtén Parisi o Sharyatay zánógerá gón áiá gwasht: “Oo ostád! Má cha taw neshánié gendaga lóthén.” 39 Issáyá áyáni passawá gwasht: “Sherr o zenahkárén nasl o padréch, neshánia lóthit, bale Yunes nabiay neshániá abéd, dega hech neshánié áyán dayaga nabit. 40 Anchosh ke Yunes tán say róch o say shapá thuhén máhigay lápá at, hamé paymá Ensánay Chokk tán say róch o say shapá zeminay lápá bit. 41 Jost o porsay róchá, Naynawáay mardom gón é zamánagay mardomán hórigá páda káyant o áyán mayáriga kanant, chiá ke á Yunesay dháh o hozzhárbáshay sará cha wati gonáhán pashómán butant. Bale nun cha Yunesá masteréné edá ent. 42 Jost o porsay róchá, Sabáay malakah§12:42 Asligén Yunáni nebeshtánka gwashit: “jonubay malakah”. gón é zamánagay mardomán hórigá páda kayt o áyán mayáriga kant, chiá ke Sabáay malakah cha donyáay á dastá átk tán Solaymánay hekmatá beshkont. Bale nun cha Solaymáná masteréné edá ent.
Wayránén kalát
(Luká 11:24–26)
43 “Wahdé jenné cha kaséá dara kayt, gorhá gyábánána rawt tán pa wati árámi o ásudagiá, jáhé shóház bekant, bale choshén jágahé narasiti. 44 Gorhá gwashit: ‘Cha ódá ke dar átkagán, padá hamódá rawán.’ Wahdé pera tarrit o gendit ke á lóg hórk o hálig, roptag o sáp o sallah ent, 45 gorhá rawt o cha watá dega hapt selterén jenn gón wata kárit. Á sajjahén, hórigá ódá rawant o ord o bonaga kanant. É dhawlá, á mardomay ásar o ákebat cha pésarigéná angat badtera bit. É badkárén naslay hál ham hamé paymá bit.”
Issáay mát o brát
(Markás 3:31–35; Luká 8:19–21)
46 Issá angat gón mardomán habará at ke áiay mát o brát átk o dhanná óshtátant. Áyán gón Issáyá habar kanagi at. 47 Gorhá yakkéá Issá sahig kort ke “tai mát o brát dhanná óshtátagant, gón taw habar kanaga lóthant.” 48 Issáyá passaw dát: “Mani mát kay ent o mani brát kay?” 49 Padá áiá wati moridáni némagá dast shahár dát o gwasht: “Esh ant mani mát o brát. 50 Harkas ke mani ásmáni Petay wáhag o razáay sará kára kant, mani brát, mani mát o gohár hamá ent.”

- Mattá
- <
- 12
- >

*12:1 12:1 Shabbatay róch hamá Shambeh ent, bezán Yahudiáni kár nakanagay róch.

†12:5 12:5 Lékag, bezán hesáb árag.

‡12:7 12:7 Hushah Nabiay Ketáb 6:6.

§12:20 12:20 Sóbén, bezán péróz, kámyáb.

*12:21 12:21 Eshayá Nabiay Ketáb 42:1–4.

†12:29 12:29 Pol o pánch, bezán zórbord, lotth o pol.

‡12:33 12:33 Asligén Yunáni nebeshtánka gwashit: “yá drachká sharr bekanét o nibag sharr, yá drachká bad bekanét o nibag bad”.

§12:42 12:42 Asligén Yunáni nebeshtánka gwashit: “jonubay malakah”.

© 2015 WBT