\NormalFont\ShortTitle{Mudre izreke}

{\MT Mudre izreke


\par }\ChapOne{1}{\PP \VerseOne{1}Mudre izreke Salomona, sina Davidova, kralja izraelskog:

\VS{2}da se spozna mudrost i pouka, da se shvate razumne riječi;

\VS{3}da se primi umna pouka, pravda i pravica i nepristranost;

\VS{4}da se dade pamet neiskusnima, mladiću znanje i umijeće;

\VS{5}kad mudar čuje, da umnoži znanje, a razuman steče mudrije misli;

\VS{6}da razumije izreke i prispodobe, riječi mudraca i njihove zagonetke.

\VS{7}Strah je Gospodnji početak spoznaje, ali ludi preziru mudrost i pouku.

\VS{8}Poslušaj, sine moj, pouku oca svoga i ne odbacuj naputka svoje majke!

\VS{9}Jer će ti biti ljupki vijenac na glavi i ogrlica oko tvoga vrata.

\VS{10}Sine moj, ako te grešnici mame, ne pristaj;

\VS{11}ako bi rekli: “Hodi s nama, da vrebamo krv, čekamo u zasjedi nevina ni za što;

\VS{12}da ih progutamo žive kao carstvo smrti i cijele kao one koji silaze u grob;

\VS{13}naplijenit ćemo svakojaka blaga, napuniti svoje kuće plijenom;

\VS{14}bacat ćeš s nama svoj ždrijeb, svi ćemo zajedno imati jednu kesu.”

\VS{15}Sine moj, ne idi s njima na put, makni nogu od njihove staze.

\VS{16}Jer na zlo trče svojim nogama i hite prolijevati krv.

\VS{17}Jer uzalud je razapinjati mrežu pred očima svima pticama.

\VS{18}A oni vrebaju vlastitu krv, postavljaju zasjedu svojemu životu.

\VS{19}Takva je sudba svih lakomih na ružan dobitak: on ih života stane.

\VS{20}Mudrost glasno uzvikuje na ulici, na trgovima diže svoj glas;

\VS{21}propovijeda po bučnim uglovima, na otvorenim gradskim vratima govori svoje riječi:

\VS{22}“Dokle ćete, vi glupi, ljubiti glupost i dokle će podsmjevačima biti milo podsmijevanje, i dokle će bezumnici mrziti znanje?

\VS{23}Poslušajte moju opomenu! Gle, svoj duh pred vas izlijevam, hoću vas poučiti svojim riječima.

\VS{24}Koliko sam vas zvala, a vi ste odbijali; pružala sam ruku, ali je nitko ne opazi.

\VS{25}Nego ste odbacili svaki moj savjet i niste poslušali moje opomene;

\VS{26}zato ću se i ja smijati vašoj propasti, rugat ću se kad vas obuzme tjeskoba:

\VS{27}kad navali na vas strah kao nevrijeme i zgrabi vas propast kao vihor, kad navali na vas nevolja i muka.

\VS{28}Tada će me zvati, ali se ja neću odazvati; tražit će me, ali me neće naći.

\VS{29}Jer su mrzili spoznaju i nisu izabrali Gospodnjeg straha

\VS{30}niti su poslušali moj savjet, nego su prezreli svaku moju opomenu.

\VS{31}Zato će jesti plod svojeg vladanja i nasititi se vlastitih savjeta.

\VS{32}Jer glupe će ubiti njihovo odbijanje, a nemar će upropastiti bezumne.

\VS{33}A tko sluša mene, bezbrižan ostaje i spokojno živi bez straha od zla.”



\par }\Chap{2}{\PP \VerseOne{1}Sine moj, ako primiš moje riječi i pohraniš u sebi moje zapovijedi,

\VS{2}i uhom svojim osluhneš mudrost i obratiš svoje srce razboru;

\VS{3}jest, ako prizoveš razum i zavapiš za razborom;

\VS{4}ako ga potražiš kao srebro i tragaš za njim kao za skrivenim blagom -

\VS{5}tada ćeš shvatiti strah Gospodnji i naći ćeš Božje znanje.

\VS{6}Jer Jahve daje mudrost, iz njegovih usta dolazi znanje i razboritost.

\VS{7}On pravednicima pruža svoju pomoć, štit je onih koji hode u bezazlenosti.

\VS{8}Jer on štiti staze pravde i čuva pute svojih pobožnika.

\VS{9}Tada ćeš shvatiti pravdu, pravicu, pravednost i sve staze dobra,

\VS{10}jer će mudrost ući u tvoje srce i spoznaja će obradovati tvoju dušu.

\VS{11}Oprez će paziti na te i razboritost će te čuvati:

\VS{12}da te izbavi od zla puta, od varava čovjeka,

\VS{13}od onih koji ostavljaju staze poštenja te idu mračnim putovima;

\VS{14}koji se vesele čineći zlo i likuju u opačinama zloće;

\VS{15}kojih su staze krive i koji su opaki na svojim putovima;

\VS{16}da te izbavi od preljubnice i od tuđinke koja laska riječima;

\VS{17}koja ostavlja prijatelja svoje mladosti i zaboravlja zavjet svoga Boga

\VS{18}jer joj kuća tone u smrt i njezini putovi vode mrtvima.

\VS{19}Tko god zalazi k njoj ne vraća se nikad i ne nalazi više putove života.

\VS{20}Zato idi putem čestitih i drži se staza pravedničkih!

\VS{21}Jer samo će pravedni nastavati zemlju i bezazleni će ostati na njoj.

\VS{22}A opake će zbrisati sa zemlje i bogohulnike iščupati iz nje.



\par }\Chap{3}{\PP \VerseOne{1}Sine moj, ne zaboravljaj moje pouke, i tvoje srce neka čuva moje zapovijedi,

\VS{2}jer će ti produljiti dane i životne godine i podariti spokojstvo.

\VS{3}Neka te ne ostavljaju dobrota i vjernost, objesi ih sebi oko vrata, upiši ih na ploču srca svoga.

\VS{4}Tako ćeš steći ugled i uspjeti pred Božjim i ljudskim očima.

\VS{5}Uzdaj se u Jahvu svim srcem i ne oslanjaj se na vlastiti razbor.

\VS{6}Misli na nj na svim svojim putovima i on će ispraviti tvoje staze.

\VS{7}Ne umišljaj da si mudar: boj se Jahve i kloni se zla.

\VS{8}To će biti lijek tvome tijelu i okrepa tvojim kostima.

\VS{9}Časti Jahvu svojim blagom i prvinama svega svojeg prirasta.

\VS{10}I tvoje će žitnice biti prepune i tvoje će se kace prelijevati novim vinom.

\VS{11}Sine moj, ne odbacuj Jahvine opomene i nemoj da ti omrzne njegov ukor.

\VS{12}Jer koga Jahve ljubi onoga i kori, kao otac sina koga voli.

\VS{13}Blago čovjeku koji je stekao mudrost i čovjeku koji je zadobio razboritost.

\VS{14}Jer bolje je steći nju nego steći srebro, i veći je dobitak ona i od zlata.

\VS{15}Skupocjenija je od bisera, i što je god tvojih dragocjenosti, s njome se porediti ne mogu;

\VS{16}dug joj je život u desnoj ruci, a u lijevoj bogatstvo i čast.

\VS{17}Njezini su putovi putovi miline i sve su njene staze pune spokoja.

\VS{18}Životno je drvo onima koji se nje drže i sretan je onaj tko je zadrži.

\VS{19}Jahve je mudrošću utemeljio zemlju i umom utvrdio nebesa;

\VS{20}njegovim su se znanjem otvorili bezdani i oblaci osuli rosom.

\VS{21}Sine moj, ne gubi to iz očiju, sačuvaj razbor i oprez.

\VS{22}I bit će život tvojoj duši i ures vratu tvome.

\VS{23}Bez straha ćeš tada kročiti svojim putem i noga ti se neće spoticati.

\VS{24}Kad legneš, nećeš se plašiti, i kad zaspiš, slatko ćeš snivati.

\VS{25}Ne boj se nenadne strahote ni nagle propasti kad stigne bezbožnike.

\VS{26}Jer će ti Jahve biti uzdanje i čuvat će nogu tvoju od zamke.

\VS{27}Ne uskrati dobročinstva potrebitim kad god to možeš učiniti.

\VS{28}Ne reci svome bližnjemu: “Idi i dođi opet, sjutra ću ti dati”, kad možeš već sada.

\VS{29}Ne kuj zla svome bližnjemu dok on bez straha kod tebe boravi.

\VS{30}Ne pravdaj se ni s kim bez razloga ako ti nije učinio nikakva zla.

\VS{31}Nemoj zavidjeti nasilniku niti slijediti njegove pute,

\VS{32}jer su Jahvi mrski pokvarenjaci, a prisan je s pravednima.

\VS{33}Jahvino je prokletstvo na domu bezbožnika, a blagoslov u stanu pravednika.

\VS{34}S podsmjevačima on se podsmijeva, a poniznima dariva milost.

\VS{35}Mudri će baštiniti čast, a bezumnici snositi sramotu.



\par }\Chap{4}{\PP \VerseOne{1}Slušajte, djeco, pouku očevu i pazite kako biste spoznali mudrost,

\VS{2}jer dobar vam nauk dajem: ne prezrite moga naputka.

\VS{3}I ja sam bio sin u svoga oca i nježan jedinac u svoje matere;

\VS{4}i mene je on učio i govorio mi: “Zadrži moje riječi u svojem srcu, poštuj moje zapovijedi i živjet ćeš.

\VS{5}Steci mudrost, steci razbor, ne smeći ih s uma i ne odstupi od riječi mojih usta.

\VS{6}Ne ostavljaj je i čuvat će te; ljubi je i obranit će te.

\VS{7}Početak je mudrosti: steci sebi mudrost i svim svojim imanjem steci razboritost.

\VS{8}Veličaj je i uzvisit će te; donijet će ti čast kad je prigrliš.

\VS{9}Stavit će ti ljupki vijenac na glavu, i obdarit će te krasnom krunom.”

\VS{10}Poslušaj, sine moj, primi moje riječi i umnožit će se godine tvojeg života.

\VS{11}Poučih te putu mudrosti, navratih te na prave staze;

\VS{12}neće ti se zapletati koraci kad staneš hoditi; potrčiš li, nećeš posrnuti.

\VS{13}Čvrsto se drži pouke, ne puštaj je, čuvaj je, jer ona ti je život.

\VS{14}Ne idi stazom opakih i ne stupaj putem zlikovaca.

\VS{15}Ostavi ga, ne hodi njime; kloni ga se i zaobiđi ga.

\VS{16}Jer oni ne spavaju ako ne učine zla, i san im ne dolazi ako koga ne obore.

\VS{17}Jer jedu kruh opačine i piju vino nasilja.

\VS{18}A pravednička je staza kao svjetlost svanuća, koja je sve jasnija do potpunog dana.

\VS{19}A put je opakih kao mrkli mrak: ne znaju o što će se spotaknuti.

\VS{20}Sine moj, pazi na moje riječi, prigni uho svoje mojim besjedama.

\VS{21}Ne gubi ih nikad iz očiju, pohrani ih usred srca svoga.

\VS{22}Jer su život onima koji ih nalaze i ozdravljenje svemu tijelu njihovu.

\VS{23}A svrh svega, čuvaj svoje srce, jer iz njega izvire život.

\VS{24}Drži daleko od sebe lažna usta i udalji od sebe usne prijevarne.

\VS{25}Nek' tvoje oči gledaju u lice i neka ti je pogled uvijek prav.

\VS{26}Pazi na stazu kojom kročiš i neka ti svi putovi budu pouzdani.

\VS{27}Ne skreći ni desno ni lijevo, drži svoj korak daleko oda zla.



\par }\Chap{5}{\PP \VerseOne{1}Sine moj, čuj moju mudrost, prigni uho mojoj razboritosti

\VS{2}da sačuvaš oprez, da ti usne zadrže znanje.

\VS{3}Jer s usana žene preljubnice kaplje med i nepce joj je glađe od ulja,

\VS{4}ali je ona naposljetku gorka kao pelin, oštra kao dvosjekli mač.

\VS{5}Njene noge silaze k smrti, a koraci vode u Podzemlje.

\VS{6}Ona ne pazi na put života, ne mari što su joj staze kolebljive.

\VS{7}Zato me sada poslušaj, sine, i ne odstupaj od riječi mojih usta.

\VS{8}Neka je put tvoj daleko od nje i ne približuj se vratima njezine kuće,

\VS{9}da drugima ne bi dao svoju slavu i okrutnima svoje godine;

\VS{10}da se ne bi tuđinci nasitili tvoga dobra i da tvoja zaslužba ne ode u tuđu kuću;

\VS{11}da ne ridaš na koncu kad ti nestane tijela i puti

\VS{12}i da ne kažeš: “Oh, kako sam mrzio pouku i kako mi je srce preziralo ukor!

\VS{13}I ne slušah glasa svojih učitelja, niti priklonih uho onima što me poučavahu.

\VS{14}I umalo ne zapadoh u svako zlo, usred zbora i zajednice!”

\VS{15}Pij vodu iz svoje nakapnice i onu što teče iz tvoga studenca.

\VS{16}Moraju li se tvoji izvori razlijevati i tvoji potoci teći ulicama?

\VS{17}Nego neka oni budu samo tvoji, a ne i tuđinaca koji su uza te.

\VS{18}Neka je blagoslovljen izvor tvoj i raduj se sa ženom svoje mladosti:

\VS{19}neka ti je kao mila košuta i ljupka gazela, neka te grudi njene opajaju u svako doba, njezina ljubav zatravljuje bez prestanka!

\VS{20}TÓa zašto bi se, sine moj, zanosio preljubnicom i grlio tuđinki njedra?

\VS{21}Jer pred Jahvinim su očima čovjekovi putovi i on motri sve njegove staze.

\VS{22}Opakoga će uhvatiti njegova zloća i sapet će ga užad njegovih grijeha.

\VS{23}Umrijet će jer nema pouke, propast će zbog svoje goleme gluposti.



\par }\Chap{6}{\PP \VerseOne{1}Sine moj, kad jamčiš bližnjemu svojem i daš svoju ruku drugome,

\VS{2}vezao si se vlastitim usnama, uhvatio se riječima svojih usta;

\VS{3}učini onda ovo, sine moj: oslobodi se! Jer si dopao u ruke bližnjemu svojemu; idi, baci se preda nj i salijeći bližnjega svoga.

\VS{4}Ne daj sna svojim očima ni drijema svojim vjeđama;

\VS{5}otmi se kao gazela iz mreže i kao ptica iz ruku ptičaru.

\VS{6}Idi k mravu, lijenčino, promatraj njegove pute i budi mudar:

\VS{7}on nema vođe, nadzornika, ni nadstojnika,

\VS{8}ljeti se sebi brine za hranu i prikuplja jelo u doba žetve.

\VS{9}A ti, dokle ćeš, lijenčino, spavati? Kad ćeš se dići oda sna svoga?

\VS{10}Još malo odspavaj, još malo odrijemaj, još malo podvij ruke za počinak

\VS{11}i doći će tvoje siromaštvo kao skitač i tvoja oskudica kao oružanik.

\VS{12}Nevaljalac i opak čovjek hodi s lažljivim ustima;

\VS{13}namiguje očima, lupka nogama, pokazuje prstima;

\VS{14}prijevare su mu u srcu, snuje zlo u svako doba, zameće svađe.

\VS{15}Zato će mu iznenada doći propast, i učas će se slomiti i neće mu biti lijeka.

\VS{16}Šest je stvari koje Gospod mrzi, a sedam ih je gnusoba njegovu biću:

\VS{17}ohole oči, lažljiv jezik, ruke koje prolijevaju krv nevinu,

\VS{18}srce koje smišlja grešne misli, noge koje hitaju na zlo,

\VS{19}lažan svjedok koji širi laži, i čovjek koji zameće svađe među braćom.

\VS{20}Sine moj, čuvaj zapovijedi oca svoga i ne odbacuj nauka matere svoje.

\VS{21}Priveži ih sebi na srce zauvijek, ovij ih oko svoga grla;

\VS{22}da te vode kada hodiš, da te čuvaju kada spavaš i da te razgovaraju kad se probudiš.

\VS{23}Jer je zapovijed svjetiljka, pouka je svjetlost, opomene stege put su života;

\VS{24}da te čuvaju od zle žene, od laskava jezika tuđinke.

\VS{25}Ne poželi u svom srcu njezine ljepote i ne daj da te osvoji trepavicama svojim,

\VS{26}jer bludnici dostaje i komad kruha, dok preljubnica lovi dragocjeni život.

\VS{27}Može li tko nositi oganj u njedrima a da mu se odjeća ne upali?

\VS{28}Može li tko hoditi po živom ugljevlju a svojih nogu da ne ožeže?

\VS{29}Tako biva onomu tko ide k ženi svoga bližnjega: neće ostati bez kazne tko god se nje dotakne.

\VS{30}Ne sramote li lupeža sve ako je krao da gladan utoli glad:

\VS{31}uhvaćen, on sedmerostruko vraća i plaća svim imanjem kuće svoje.

\VS{32}Nerazuman je, dakle, tko se upušta s preljubnicom; dušu svoju gubi koji tako čini.

\VS{33}Bruke i sramote dopada i rug mu se nikad ne briše.

\VS{34}Jer bijesna je ljubomornost u muža: on ne zna za milost u osvetni dan;

\VS{35}ne pristaje ni na kakav otkup i ne prima ma kolike mu darove dao.



\par }\Chap{7}{\PP \VerseOne{1}Čuvaj, sine, riječi moje i pohrani moje zapovijedi kod sebe.

\VS{2}Čuvaj moje zapovijedi, i bit ćeš živ, i nauk moj kao zjenicu oka svoga.

\VS{3}Priveži ih sebi na prste, upiši ih na ploči srca svoga;

\VS{4}reci mudrosti: “Moja si sestra” i razboritost nazovi “sestričnom”,

\VS{5}da te čuva od žene preljubnice, od tuđinke koja laskavo govori.

\VS{6}Kad bijah jednom na prozoru svoje kuće i gledah van kroz rešetku,

\VS{7}vidjeh među lakovjernima, opazih među momcima nerazumna mladića:

\VS{8}prolazio je ulicom kraj njezina ugla i koracao putem k njezinoj kući

\VS{9}u sumraku između dana i večeri kad se hvata noćna tmina;

\VS{10}i gle, susrete ga žena, bludno odjevena i s prijevarom u srcu.

\VS{11}Jogunasta bijaše i razuzdana, noge joj se nisu mogle u kući zadržati;

\VS{12}bila je čas na ulici, čas na trgovima i vrebala kod svakog ugla;

\VS{13}i uhvati ga i poljubi i reče mu bezobrazna lica:

\VS{14}“Bila sam dužna žrtvu pričesnicu, i danas izvrših svoj zavjet;

\VS{15}zato sam ti izašla u susret, da te tražim, i nađoh te.

\VS{16}Svoju sam postelju nastrla sagovima, vezenim pokrivačima misirskim;

\VS{17}svoj sam krevet namirisala smirnom, alojem i cimetom.

\VS{18}Hajde da se opijamo nasladom do jutra i da se radujemo užicima ljubavi.

\VS{19}Jer muža mi nema kod kuće: otišao je na dalek put;

\VS{20}uzeo je sa sobom novčani tobolac; a vratit će se kući tek o uštapu.”

\VS{21}Tako ga zavede svojim vičnim nagovorom, odvuče ga svojim glatkim usnama.

\VS{22}I ludo on pođe za njom, kao što vol ide na klaonicu i kao što jelen zapleten u mrežu čeka

\VS{23}dok mu strijela ne probije jetra, i kao ptica što ulijeće u zamku, i ne znajući da će ga to života stajati.

\VS{24}Zato me, sine moj, poslušaj i čuj riječi mojih usta.

\VS{25}Nek' ti srce ne zastranjuje na njezine putove i ne lutaj po njezinim stazama.

\VS{26}Jer je mnoge smrtno ranila i oborila, i mnogo je onih što ih je pobila.

\VS{27}U Podzemlje vode putovi kroz njenu kuću, dolje u odaje smrti.



\par }\Chap{8}{\PP \VerseOne{1}Ne propovijeda li mudrost i ne diže li razboritost svoj glas?

\VS{2}Navrh brda, uza cestu, na raskršćima stoji,

\VS{3}kod izlaza iz grada, kraj ulaznih vrata, ona glasno viče:

\VS{4}“Vama, o ljudi, propovijedam i upravljam svoj glas sinovima ljudskim.

\VS{5}Shvatite mudrost, vi neiskusni, a vi nerazumni, urazumite srce.

\VS{6}Slušajte, jer ću zboriti o važnim stvarima, i moje će usne otkriti što je pravo.

\VS{7}Jer moje nepce zbori istinu i zloća je mojim usnama mrska.

\VS{8}Sve su riječi mojih usta pravične, u njima nema ništa ni krivo ni prijetvorno.

\VS{9}Sve su one jasne razboritomu i pravedne onomu tko je stekao spoznaju.

\VS{10}Primajte radije moju pouku no srebro i znanje požudnije od zlata.

\VS{11}Jer mudrost je vrednija od biserja i nikakve se dragocjenosti ne mogu porediti s njom.

\VS{12}Ja, mudrost, boravim s razboritošću i posjedujem znanje umna djelovanja.

\VS{13}Strah Gospodnji mržnja je na zlo. Oholost, samodostatnost, put zloće i usta puna laži - to ja mrzim.

\VS{14}Moji su savjet i razboritost, ja sam razbor i moja je jakost.

\VS{15}Po meni kraljevi kraljuju i velikaši dijele pravdu.

\VS{16}Po meni knezuju knezovi i odličnici i svi suci zemaljski.

\VS{17}Ja ljubim one koji ljube mene i nalaze me koji me traže.

\VS{18}U mene je bogatstvo i slava, postojano dobro i pravednost.

\VS{19}Moj je plod bolji od čista i žežena zlata i moj je prihod bolji od čistoga srebra.

\VS{20}Ja kročim putem pravde, sred pravičnih staza,

\VS{21}da dadem dobra onima koji me ljube i napunim njihove riznice.

\VS{22}Jahve me stvori kao počelo svoga djela, kao najraniji od svojih čina, u pradoba;

\VS{23}oblikovana sam još od vječnosti, odiskona, prije nastanka zemlje.

\VS{24}Rodih se kad još nije bilo pradubina, dok nije bilo izvora obilnih voda.

\VS{25}Rodih se prije nego su utemeljene gore, prije brežuljaka.

\VS{26}Kad još ne bijaše načinio zemlje, ni poljana, ni početka zemaljskom prahu;

\VS{27}kad je stvarao nebesa, bila sam nazočna, kad je povlačio krug na licu bezdana.

\VS{28}Kad je u visini utvrđivao oblake i kad je odredio snagu izvoru pradubina;

\VS{29}kad je postavljao moru njegove granice da mu se vode ne preliju preko obala, kad je polagao temelje zemlji,

\VS{30}bila sam kraj njega, kao graditeljica, bila u radosti, iz dana u dan, igrajući pred njim sve vrijeme:

\VS{31}igrala sam po tlu njegove zemlje, i moja su radost djeca čovjekova.

\VS{32}Tako, djeco, poslušajte me, blago onima koji čuvaju moje putove.

\VS{33}Poslušajte pouku - da stečete mudrost i nemojte je odbaciti.

\VS{34}Blago čovjeku koji me sluša i bdi na mojim vratima svaki dan i koji čuva dovratnike moje.

\VS{35}Jer tko nalazi mene, nalazi život i stječe milost od Jahve.

\VS{36}A ako se ogriješi o mene, udi svojoj duši: svi koji mene mrze ljube smrt.”



\par }\Chap{9}{\PP \VerseOne{1}Mudrost je sazidala sebi kuću, i otesala sedam stupova.

\VS{2}Poklala je svoje klanice, pomiješala svoje vino i postavila svoj stol.

\VS{3}Poslala je svoje djevojke da objave svrh gradskih visina:

\VS{4}“Tko je neiskusan, neka se svrati ovamo!” A nerazumnima govori:

\VS{5}“Hodite, jedite od mojega kruha i pijte vina koje sam pomiješala.

\VS{6}Ostavite ludost, da biste živjeli, i hodite putem razboritosti.”

\VS{7}Tko poučava podrugljivca, prima pogrdu, i tko prekorava opakoga, prima ljagu.

\VS{8}Ne kori podsmjevača, da te ne zamrzi; kori mudra, da te zavoli.

\VS{9}Pouči mudroga, i bit će još mudriji; uputi pravednoga, i uvećat će se njegovo znanje.

\VS{10}Gospodnji strah početak je mudrosti, a razboritost je spoznaja Presvetog.

\VS{11}“Po meni ti se umnožavaju dani i množe ti se godine života.

\VS{12}Ako si mudar, sebi si mudar; budeš li podsmjevač, sam ćeš snositi.”

\VS{13}Gospođa ludost puna je strasti, prosta je i ne zna ništa.

\VS{14}I sjedi na vratima svoje kuće na stolici, u gradskim visinama,

\VS{15}te poziva one koji prolaze putem, koji ravno idu svojim stazama:

\VS{16}“Tko je neiskusan, neka se svrati ovamo!” I nerazumnomu govori:

\VS{17}“Kradena je voda slatka i ugodno je potajno jesti kruh.”

\VS{18}A on ne zna da su Sjene ondje, da uzvanici njezini počivaju u Podzemlju.



\par }\Chap{10}{\PP \VerseOne{1}Mudar sin veseli oca, a lud je sin žalost majci svojoj.

\VS{2}Ne koristi krivo stečeno blago, dok pravednost izbavlja od smrti.

\VS{3}Ne dopušta Jahve da gladuje duša pravednika, ali odbija pohlepu opakih.

\VS{4}Lijena ruka osiromašuje čovjeka, a marljiva ga obogaćuje.

\VS{5}Tko sabira ljeti, razuman je sin, a tko hrče o žetvi, navlači sramotu.

\VS{6}Blagoslovi su nad glavom pravedniku, a usta opakih kriju nasilje.

\VS{7}Pravednikov je spomen blagoslovljen, a opakom se ime proklinje.

\VS{8}Tko je mudra srca, prima zapovijedi, dok brbljava luda propada.

\VS{9}Tko nedužno živi, hodi bez straha, a tko ide krivim putovima, poznat će se.

\VS{10}Tko žmirka okom, zadaje tugu, a tko ludo zbori, propada.

\VS{11}Pravednikova su usta izvor života, a opakomu usta kriju nasilje.

\VS{12}Mržnja izaziva svađu, a ljubav pokriva sve pogreške.

\VS{13}Na usnama razumnoga nalazi se mudrost, a batina je za leđa nerazumna čovjeka.

\VS{14}Mudri kriju znanje, a luđakova su usta blizu propasti.

\VS{15}Blago je bogatomu tvrdi grad, a ubogima je propast njihovo siromaštvo.

\VS{16}Pravednik prirađuje za život, a opaki prirađuje za grijeh.

\VS{17}Tko se naputka drži, na putu je života, a zabluđuje tko se na ukor ne osvrće.

\VS{18}Lažljive usne kriju mržnju, a tko klevetu širi, bezuman je!

\VS{19}Obilje riječi ne biva bez grijeha, a tko zauzdava svoj jezik, razuman je.

\VS{20}Pravednikov je jezik odabrano srebro, a razum opakoga malo vrijedi.

\VS{21}Pravednikove su usne hrana mnogima, a luđaci umiru s ludosti svoje.

\VS{22}Gospodnji blagoslov obogaćuje i ne prati ga nikakva muka.

\VS{23}Bezumniku je radost učiniti sramotno djelo, a razumnu čovjeku biti mudar.

\VS{24}Čega se opaki boji, ono će ga stići, a pravednička se želja ispunjava.

\VS{25}Kad oluja prohuja, opakoga nestane, a pravednik ima temelj vječni.

\VS{26}Kakav je ocat zubima i dim očima, takav je ljenivac onima koji ga šalju.

\VS{27}Strah Gospodnji umnaža dane, a opakima se prekraćuju godine.

\VS{28}Pravedničko je ufanje puno radosti, a opakima je nada uprazno.

\VS{29}Gospodnji je put okrilje bezazlenu, a propast onima koji čine zlo.

\VS{30}Pravednik se neće nikad pokolebati, a opakih će nestati s lica zemlje.

\VS{31}Pravednikova usta rađaju mudrošću, a opak jezik čupa se s korijenom.

\VS{32}Pravednikove usne znaju što je milo, dok usta opakih poznaju zloću.



\par }\Chap{11}{\PP \VerseOne{1}Lažna je mjera mrska Jahvi, a puna mjera mila mu je.

\VS{2}S ohološću dolazi sramota, a u smjernih je mudrost.

\VS{3}Pravednike vodi nevinost njihova, a bezbožnike upropašćuje njihova opačina.

\VS{4}Ne pomaže bogatstvo u dan Božje srdžbe, a pravednost izbavlja od smrti.

\VS{5}Nedužnomu pravda njegova put utire, a zao propada od svoje zloće.

\VS{6}Poštene izbavlja pravda njihova, a bezbožnici se hvataju u svoju lakomost.

\VS{7}Kad zao čovjek umre, nada propada i ufanje u imetak ruši se.

\VS{8}Pravednik se od tjeskobe izbavlja, a opaki dolazi na mjesto njegovo.

\VS{9}Bezbožnik ustima ubija svoga bližnjega, a pravednici se izbavljaju znanjem.

\VS{10}Sa sreće pravedničke grad se raduje i klikuje zbog propasti opakoga.

\VS{11}Blagoslovom pravednika grad se diže, a ustima opakih razara se.

\VS{12}Nerazumnik prezire svoga bližnjega, dok čovjek uman šuti.

\VS{13}Tko s klevetom hodi, otkriva tajnu, a čovjek pouzdana duha čuva se.

\VS{14}Gdje vodstva nema, narod propada, jer spasenje je u mnogim savjetnicima.

\VS{15}Veoma zlo prolazi tko jamči za drugoga, a bez straha je tko mrzi na jamstvo.

\VS{16}Ljupka žena stječe slavu, a krepki muževi bogatstvo.

\VS{17}Dobrostiv čovjek sam sebi dobro čini, a okrutnik muči vlastito tijelo.

\VS{18}Opak čovjek pribavlja isprazan dobitak, a tko sije pravdu, ima sigurnu nagradu.

\VS{19}Tko je čvrst u pravednosti, ide u život, a tko za zlom trči, na smrt mu je.

\VS{20}Mrski su Jahvi srcem opaki, a mili su mu životom savršeni.

\VS{21}Zaista, zao čovjek neće proći bez kazne, a rod će se pravednički izbaviti.

\VS{22}Zlatan je kolut na rilu svinjskom: žena lijepa, a bez razuma.

\VS{23}Pravednička je želja samo na sreću, a nada je opakih prolazna.

\VS{24}Tko dijeli obilato, sve više ima, a tko škrtari, sve je siromašniji.

\VS{25}Podašna duša nalazi okrepu, i tko napaja druge, sam će se napojiti.

\VS{26}Tko ne da žita, kune ga narod, a blagoslov je nad glavom onoga koji ga prodaje.

\VS{27}Tko traži dobro, nalazi milost, a tko za zlom ide, ono će ga snaći.

\VS{28}Tko se uzda u bogatstvo, propada, a pravednici uspijevaju kao zeleno lišće.

\VS{29}Tko vlastitu kuću zapusti, vjetar žanje, a luđak je sluga mudromu.

\VS{30}Plod je pravednikov drvo života, i mudrac je tko predobiva žive duše.

\VS{31}Ako se pravedniku plaća na zemlji, još će se više opakomu i grešniku.



\par }\Chap{12}{\PP \VerseOne{1}Tko ljubi pouku, ljubi znanje, a tko mrzi ukor, lud je.

\VS{2}Dobar dobiva milost od Jahve, a podmukao osudu.

\VS{3}Zloćom se čovjek ne utvrđuje, a korijen se pravedniku ne pomiče.

\VS{4}Kreposna je žena vijenac mužu svojemu, a sramotna mu je kao gnjilež u kostima.

\VS{5}Pravedničke su misli pravične, spletke opakih prijevarne.

\VS{6}Riječi opakih pogubne su zamke, a pravedne izbavljaju usta njihova.

\VS{7}Opaki se ruše i nema ih više, a kuća pravednika ostaje.

\VS{8}Čovjek se hvali po oštrini svoga razuma, a prezire se tko je opak srcem.

\VS{9}Bolje je biti malen i imati samo jednog slugu nego se hvastati a nemati ni kruha.

\VS{10}Pravednik pazi i na život svog živinčeta, dok je opakomu srce okrutno.

\VS{11}Tko obrađuje svoju zemlju, sit je kruha, a tko trči za ništavilom, nerazuman je.

\VS{12}Čežnja je opakoga mreža od zala, a korijen pravednika daje ploda.

\VS{13}Opakomu je zamka grijeh njegovih usana, a pravednik se izbavlja od tjeskobe.

\VS{14}Od ploda svojih usta nasitit će se svatko obilno, a ono što je rukama učinio vratit će mu se.

\VS{15}Luđaku se čini pravim njegov put, a mudar čovjek sluša savjete.

\VS{16}Luđak odmah odaje svoj bijes, a pametan pokriva sramotu.

\VS{17}Tko govori istinu, otkriva što je pravo, a lažljiv svjedok prijevaru.

\VS{18}Nesmotren govori kao da mačem probada, a jezik je mudrih iscjeljenje.

\VS{19}Istinita usta traju dovijeka, a lažljiv jezik samo za čas.

\VS{20}Prijevara je u srcu onih koji snuju zlo, a veselje u onih koji dijele miroljubive savjete.

\VS{21}Pravednika ne stiže nikakva nevolja, a opaki u zlu grcaju.

\VS{22}Mrske su Jahvi usne lažljive, a mili su mu koji zbore istinu.

\VS{23}Promišljen čovjek prikriva svoje znanje, a srce bezumničko razglašuje svoju ludost.

\VS{24}Marljiva ruka vlada, a nemar vodi u podložnost.

\VS{25}Briga u srcu pritiskuje čovjeka, a blaga riječ veseli ga.

\VS{26}Pravednik vodi svojeg prijatelja, a opake zavodi njihov put.

\VS{27}Nemaran ne ulovi svoje lovine, a marljivost je čovjeku blago dragocjeno.

\VS{28}Na stazi pravice stoji život i na njezinu putu nema smrti.



\par }\Chap{13}{\PP \VerseOne{1}Mudar sin sluša naputak očev, a podsmjevač ne sluša ukora.

\VS{2}Od ploda usta svojih uživa čovjek sreću, a srce je nevjernika puno nasilja.

\VS{3}Tko čuva usta svoja, čuva život svoj, a tko nesmotreno zbori, o glavu mu je.

\VS{4}Uzaludna je žudnja lijenčine, a ispunit će se želja marljivih.

\VS{5}Pravednik mrzi na lažljivu riječ, a opaki goji mržnju i sramotu.

\VS{6}Pravda čuva pobožna, a opake grijeh obara.

\VS{7}Netko se gradi bogatim, a ništa nema, netko se gradi siromašnim, a ima veliko bogatstvo.

\VS{8}Otkup života bogatstvo je čovjeku; a siromah ne sluša opomene.

\VS{9}Svjetlost pravednička blistavo sja, a svjetiljka opakih gasi se.

\VS{10}Oholost rađa samo svađu, a mudrost je u onih koji primaju savjet.

\VS{11}Naglo stečeno bogatstvo iščezava, a tko sabire pomalo, biva bogat.

\VS{12}Predugo očekivanje ubija srce, a ispunjena želja drvo je života.

\VS{13}Tko riječ prezire, taj propada, a tko poštiva zapovijedi, plaću dobiva.

\VS{14}Pouka mudračeva izvor je životni, ona izbavlja od zamke smrti.

\VS{15}Uvid u dobro pribavlja milost, a put bezbožnika hrapav je.

\VS{16}Svatko pametan djeluje promišljeno, a bezumnik se hvališe svojom ludošću.

\VS{17}Zao glasnik zapada u zlo, a vjeran poslanik donosi spasenje.

\VS{18}Siromaštvo i sramota onomu tko odbija pouku, a tko ukor prima, doći će do časti.

\VS{19}Slatka je duši ispunjena želja, a bezumnicima je mrsko kloniti se oda zla.

\VS{20}Druži se s mudrima, i postat ćeš mudar, a tko se drži bezumnika, postaje opak.

\VS{21}Grešnika progoni zlo, a dobro je nagrada pravednima.

\VS{22}Valjan čovjek ostavlja baštinu unucima, a bogatstvo se grešnikovo čuva pravedniku.

\VS{23}Izobilje je hrane na krčevini siromaškoj, a ima i tko propada s nepravde.

\VS{24}Tko štedi šibu, mrzi na sina svog, a tko ga ljubi, na vrijeme ga opominje.

\VS{25}Pravednik ima jela do sitosti, a trbuh opakih poznaje oskudicu.



\par }\Chap{14}{\PP \VerseOne{1}Ženska mudrost sagradi kuću, a ludost je rukama razgrađuje.

\VS{2}Tko živi s poštenjem, boji se Jahve, a tko ide stranputicom, prezire ga.

\VS{3}U luđakovim je ustima šiba za oholost njegovu, a mudre štite vlastite usne.

\VS{4}Gdje nema volova, prazne su jasle, a obilna je žetva od snage bikove.

\VS{5}Istinit svjedok ne laže, a krivi svjedok širi laž.

\VS{6}Podsmjevač traži mudrost i ne nalazi je, a razumni lako dolazi do znanja.

\VS{7}Idi od čovjeka bezumna jer nećeš upoznati usne što zbore znanje.

\VS{8}Mudrost je pametna čovjeka u tom što pazi na svoj put, a bezumnička ludost prijevara je.

\VS{9}Luđacima je grijeh šala, a milost je Božja s poštenima.

\VS{10}Srce poznaje svoj jad, i veselje njegovo ne može dijeliti nitko drugi.

\VS{11}Dom opakih propast će, a šator će pravednika procvasti.

\VS{12}Neki se put učini čovjeku prav, a na koncu vodi k smrti.

\VS{13}I u smijehu srce osjeća bol, a poslije veselja dolazi tuga.

\VS{14}Otpadnik se siti svojim prestupcima, a dobar čovjek svojim radom.

\VS{15}Glupan vjeruje svakoj riječi, a pametan pazi na korak svoj.

\VS{16}Mudar se boji i oda zla se uklanja, a bezuman se raspaljuje i bez straha je.

\VS{17}Nagao čovjek čini ludosti, a razborit ih podnosi.

\VS{18}Glupaci baštine ludost, a mudre ovjenčava znanje.

\VS{19}Zli padaju ničice pred dobrima i opaki pred vratima pravednikovim.

\VS{20}I svom prijatelju mrzak je siromah, a bogataš ima mnogo ljubitelja.

\VS{21}Griješi tko prezire bližnjega svoga, a blago onomu tko je milostiv ubogima.

\VS{22}Koji snuju zlo, ne hode li stranputicom, a zar nisu dobrota i vjernost s onima koji snuju dobro?

\VS{23}U svakom trudu ima probitka, a pusto brbljanje samo je na siromaštvo.

\VS{24}Mudrima je vijenac bogatstvo njihovo, a bezumnima kruna - njihova ludost.

\VS{25}Istinit svjedok izbavlja duše, a tko laži širi, taj je varalica.

\VS{26}U strahu je Gospodnjem veliko pouzdanje i njegovim je sinovima utočište.

\VS{27}Strah Gospodnji izvor je života: on izbavlja od zamke smrti.

\VS{28}Mnoštvo je naroda ponos kralju, a bez puka knez propada.

\VS{29}Tko se teško srdi, velike je razboritosti, a nabusit duhom pokazuje ludost.

\VS{30}Mirno je srce život tijelu, a ljubomor je gnjilež u kostima.

\VS{31}Tko tlači siromaha huli na stvoritelja, a časti ga tko je milostiv ubogomu.

\VS{32}Opaki propada zbog vlastite pakosti, a pravednik i u samoj smrti nalazi utočište.

\VS{33}U razumnu srcu mudrost počiva, a što je u bezumnome, to se i pokaže.

\VS{34}Pravednost uzvisuje narod, a grijeh je sramota pucima.

\VS{35}Kralju je mio razborit sluga, a na sramotna se srdi.



\par }\Chap{15}{\PP \VerseOne{1}Blag odgovor ublažava jarost, a riječ osorna uvećava srdžbu.

\VS{2}Jezik mudrih ljudi proslavlja znanje, a usta bezumnih prosipaju ludost.

\VS{3}Oči su Jahvine na svakome mjestu i budno motre i zle i dobre.

\VS{4}Blaga je besjeda drvo života, a pakosna je rana duhu.

\VS{5}Luđak prezire pouku oca svog, a tko ukor prima, pametno čini.

\VS{6}U pravednikovoj je kući mnogo blaga, a opaki zarađuje propast svoju.

\VS{7}Usne mudrih siju znanje, a srce je bezumnika nepostojano.

\VS{8}Žrtva opakog mrska je Jahvi, a mila mu je molitva pravednika.

\VS{9}Put opakih Jahvi je mrzak, a mio mu je onaj koji ide za pravicom.

\VS{10}Oštra kazna čeka onog tko ostavlja pravi put, a umrijet će tko mrzi ukor.

\VS{11}I Šeol i Abadon stoje pred Jahvom, a nekmoli srca sinova ljudskih.

\VS{12}Podsmjevač ne ljubi onog tko ga kori: on se ne druži s mudrima.

\VS{13}Veselo srce razvedrava lice, a bol u srcu tjeskoba je duhu.

\VS{14}Razumno srce traži znanje, a bezumnička se usta bave ludošću.

\VS{15}Svi su dani bijednikovi zli, a komu je srce sretno, na gozbi je bez prestanka.

\VS{16}Bolje je malo sa strahom Gospodnjim nego veliko blago i s njime nemir.

\VS{17}Bolji je obrok povrća gdje je ljubav nego od utovljena vola gdje je mržnja.

\VS{18}Gnjevljiv čovjek zameće svađu, a ustrpljiv utišava raspru.

\VS{19}Put je ljenivčev kao glogov trnjak, a utrta je staza pravednika.

\VS{20}Mudar sin veseli oca, a bezumnik prezire majku svoju.

\VS{21}Ludost je veselje nerazumnomu, a razuman čovjek pravo hodi.

\VS{22}Ne uspijevaju nakane kad nema vijećanja, a ostvaruju se gdje je mnogo savjetnika.

\VS{23}Čovjek se veseli odgovoru usta svojih, i riječ u pravo vrijeme - kako je ljupka!

\VS{24}Razumnu čovjeku put života ide gore, da izmakne carstvu smrti koje je dolje.

\VS{25}Jahve ruši kuću oholima, a postavlja među udovici.

\VS{26}Mrske su Jahvi zle misli, a dobrostive riječi mile su mu.

\VS{27}Tko se grabežu oda, razara svoj dom, a tko mrzi mito, živjet će.

\VS{28}Pravednikovo srce smišlja odgovor, a opakomu usta govore zlobom.

\VS{29}Daleko je Jahve od opakih, a uslišava molitvu pravednih.

\VS{30}Bistar pogled razveseli srce i radosna vijest oživi kosti.

\VS{31}Uho koje posluša spasonosan ukor prebiva među mudracima.

\VS{32}Tko odbaci pouku, prezire vlastitu dušu, a tko posluša ukor, stječe razboritost.

\VS{33}Strah je Gospodnji škola mudrosti, jer pred slavom ide poniznost.



\par }\Chap{16}{\PP \VerseOne{1}Čovjek snuje u srcu, a od Jahve je što će jezik odgovoriti.

\VS{2}Čovjeku se svi njegovi putovi čine čisti, a Jahve ispituje duhove.

\VS{3}Prepusti Jahvi svoja djela, i tvoje će se namisli ostvariti.

\VS{4}Jahve je sve stvorio u svoju svrhu, pa i opakoga za dan zli.

\VS{5}Mrzak je Jahvi svatko ohola duha: takav zaista ne ostaje bez kazne.

\VS{6}Ljubavlju se i vjernošću pomiruje krivnja, i strahom se Gospodnjim uklanja zlo.

\VS{7}Kad su Jahvi mili putovi čovječji, i neprijatelje njegove miri s njim.

\VS{8}Bolje je malo s pravednošću nego veliki dohoci s nepravdom.

\VS{9}Srce čovječje smišlja svoj put, ali Jahve upravlja korake njegove.

\VS{10}Proročanstvo je na usnama kraljevim: u osudi se njegova usta neće ogriješiti.

\VS{11}Mjere i tezulje pripadaju Jahvi; njegovo su djelo i svi utezi.

\VS{12}Mrsko je kraljevima počiniti opačinu, jer se pravdom utvrđuje prijestolje.

\VS{13}Mile su kraljevima usne pravedne i oni ljube onog koji govori pravo.

\VS{14}Jarost je kraljeva vjesnik smrti ali je mudar čovjek ublaži.

\VS{15}U kraljevu je vedru licu život, i njegova je milost kao oblak s kišom proljetnom.

\VS{16}Probitačnije je steći mudrost nego zlato, i stjecati razbor dragocjenije je nego srebro.

\VS{17}Životni je put pravednih: kloniti se zla, i tko pazi na svoj put, čuva život svoj.

\VS{18}Pred slomom ide oholost i pred padom uznositost.

\VS{19}Bolje je biti krotak s poniznima nego dijeliti plijen s oholima.

\VS{20}Tko pazi na riječ, nalazi sreću, i tko se uzda u Jahvu, blago njemu.

\VS{21}Mudar srcem naziva se razumnim i prijazne usne uvećavaju znanje.

\VS{22}Izvor je životni razum onima koji ga imaju, a ludima je kazna njihova ludost.

\VS{23}Mudračev duh urazumljuje usta njegova, na usnama mu znanje umnožava.

\VS{24}Saće meda riječi su ljupke, slatke duši i lijek kostima.

\VS{25}Neki se put čini čovjeku prav, a na kraju vodi k smrti.

\VS{26}Radnikova glad radi za nj; jer ga tjeraju usta njegova.

\VS{27}Bezočnik pripravlja samo zlo i na usnama mu je oganj plameni.

\VS{28}Himben čovjek zameće svađu i klevetnik razdor među prijatelje.

\VS{29}Nasilnik zavodi bližnjega svoga i navodi ga na rđav put.

\VS{30}Tko očima namiguje, himbu smišlja, a tko usne stišće, već je smislio pakost.

\VS{31}Sijede su kose prekrasna kruna, nalaze se na putu pravednosti.

\VS{32}Tko se teško srdi, bolji je od junaka, i tko nad sobom vlada, bolji je od osvojitelja grada.

\VS{33}U krilo plašta baca se kocka, ali je od Jahve svaka odluka.



\par }\Chap{17}{\PP \VerseOne{1}Bolji je zalogaj suha kruha s mirom nego sa svađom kuća puna žrtvene pečenke.

\VS{2}Razuman sluga vlada nad sinom sramotnim i s braćom će dijeliti baštinu.

\VS{3}Taljika je za srebro i peć za zlato, a srca iskušava Jahve sam.

\VS{4}Zločinac rado sluša usne prijevarne, i lažac spremno prisluškuje pogubnu jeziku.

\VS{5}Tko se ruga siromahu, podruguje se Stvoritelju njegovu, i tko se veseli nesreći, ne ostaje bez kazne.

\VS{6}Unuci su vijenac starcima, a sinovima ures oci njihovi.

\VS{7}Ne dolikuje budali uzvišena besjeda, a još manje odličniku usne lažljive.

\VS{8}Dar je čarobni kamen u očima onoga koji ga daje: kamo se god okrene, uspijeva.

\VS{9}Tko prikriva prijestup, traži ljubav, a tko glasinu širi, razgoni prijatelje.

\VS{10}Razumna se ukor jače doima nego bezumna stotina udaraca.

\VS{11}Opak čovjek ide samo za zlom, ali se okrutan glasnik šalje na nj.

\VS{12}Bolje je nabasati na medvjedicu kojoj ugrabiše mlade nego na bezumnika u njegovoj ludosti.

\VS{13}Tko dobro zlom uzvraća neće ukloniti nesreću od doma svojeg.

\VS{14}Zametnuti svađu isto je kao pustiti poplavu: stoga prije nego svađa izbije, udalji se!

\VS{15}Tko opravdava krivoga i tko osuđuje pravoga, obojica su mrski Jahvi.

\VS{16}Čemu novac u ruci bezumnomu? Da njime mudrost kupi, kad nema razbora!

\VS{17}Prijatelj ljubi u svako vrijeme, a u nevolji i bratom postaje.

\VS{18}Nerazuman čovjek daje ruku i jamči pred svojim bližnjim.

\VS{19}Grijeh ljubi tko ljubi svađu, i tko visoko diže svoja vrata, traži propast.

\VS{20}Opak srcem ne nalazi sreće, i komu je jezik zao, zapada u nesreću.

\VS{21}Tko rodi bezumna, na tugu mu je; a nije veseo ni otac budale.

\VS{22}Veselo je srce izvrstan lijek, a neveseo duh suši kosti.

\VS{23}Opaki prima dar iz njedara da bi iskrivio putove pravici.

\VS{24}Razuman ima mudrost pred sobom, a bezumniku su oči na kraj zemlje.

\VS{25}Briga je ocu bezuman sin i žalost roditeljki svojoj.

\VS{26}Ne valja kažnjavati pravednika, a nije pravo ni tući odličnike.

\VS{27}Tko usteže svoje riječi, razumije mudrost, i razuman je čovjek mirna duha.

\VS{28}I luđak se smatra mudrim kada šuti i razumnim kad susteže svoje usne.



\par }\Chap{18}{\PP \VerseOne{1}Vlastitoj požudi popušta onaj tko zastranjuje, i svađa se usprkos svakom razboru.

\VS{2}Bezumnomu nije mio razum; stalo mu je dati srcu oduška.

\VS{3}Kad dolazi opačina, dolazi i prezir i bruka sa sramotom.

\VS{4}Duboke su vode riječi iz usta nečijih, izvor mudrosti bujica što se razlijeva.

\VS{5}Ne valja se obazirati na opaku osobu, da se pravedniku nanese nepravda na sudu.

\VS{6}Bezumnikove se usne upuštaju u svađu i njegova usta izazivlju udarce.

\VS{7}Bezumnomu su propast vlastita usta i usne su mu zamka životu.

\VS{8}Klevetnikove su riječi kao poslastice: spuštaju se u dno utrobe.

\VS{9}Tko je nemaran u svom poslu, brat je onomu koji rasipa.

\VS{10}Tvrda je kula ime Jahvino: njemu se pravednik utječe i nalazi utočišta.

\VS{11}Bogatstvo je bogatašu njegova tvrđava i kao visok zid u mašti njegovoj.

\VS{12}Pred slomom se oholi srce čovječje, a pred slavom ide poniznost.

\VS{13}Tko odgovara prije nego što sasluša, na ludost mu je i sramotu.

\VS{14}Kad je čovjek bolestan, njegov ga duh podiže, a ubijen duh tko će podići?

\VS{15}Razumno srce stječe znanje i uho mudrih traži znanje.

\VS{16}Dar čovjeku otvara put i vodi ga pred velikaše.

\VS{17}Prvi je pravedan u svojoj parnici, a kad dođe njegov protivnik, opovrgne ga.

\VS{18}Ždrijeb poravna svađe, pa i među moćnicima odlučuje.

\VS{19}Uvrijeđen brat jači je od tvrda grada i svađe su kao prijevornice na tvrđavi.

\VS{20}Svatko siti trbuh plodom usta svojih, nasićuje se rodom usana svojih.

\VS{21}Smrt i život u vlasti su jeziku, a tko ga miluje, jede od ploda njegova.

\VS{22}Tko je našao ženu, našao je sreću i stekao milost od Jahve.

\VS{23}Ponizno moleći govori siromah, a grubo odgovara bogataš.

\VS{24}Ima prijatelja koji vode u propast, a ima i prijatelja privrženijih od brata.



\par }\Chap{19}{\PP \VerseOne{1}Bolji je siromah koji živi u nedužnosti nego čovjek opakih usana i k tomu bezuman.

\VS{2}Revnost bez razboritosti nije dobra, i tko brzo hoda, spotiče se.

\VS{3}Ludost čovjeku kvari život, a srce mu se ljuti na Jahvu!

\VS{4}Bogatstvo pribavlja mnoge prijatelje, a siromaha i njegov prijatelj ostavlja.

\VS{5}Lažljiv svjekok ne ostaje bez kazne, i tko širi laži, neće uteći.

\VS{6}Mnogi laskaju licu odličnikovu i svatko je prijatelj čovjeku darežljivu.

\VS{7}Na siromaha mrze sva braća njegova, još više se udaljuju od njega prijatelji njegovi: on hlepi za dobrim riječima, ali ih ne nalazi!

\VS{8}Tko stječe razboritost, ljubi sebe, a tko čuva razum, nalazi sreću.

\VS{9}Lažljiv svjedok ne ostaje bez kazne, i tko širi laži, propada.

\VS{10}Ne dolikuje bezumnomu živjeti raskošno, a još manje sluzi vlast nad knezovima.

\VS{11}Um čovjeka usteže od srdžbe, a čast mu je oprostiti krivicu.

\VS{12}Kraljev je gnjev kao rika lavlja, a njegova milost kao rosa bilju.

\VS{13}Nesreća je ocu svojemu bezuman sin, i neprestano prokišnjavanje svađe su ženine.

\VS{14}Kuća se i bogatstvo baštine od otaca, a od Jahve je žena razumna.

\VS{15}Lijenost navlači čovjeku dubok san i nemarna duša gladuje.

\VS{16}Tko se drži zapovijedi, čuva život svoj, a tko ne pazi putove svoje, umire.

\VS{17}Jahvi pozaima tko je siromahu milostiv, i on će mu platiti dobročinstvo.

\VS{18}Kažnjavaj sina svoga dok ima nade, ali ne idi za tim da ga ubiješ.

\VS{19}Tko je jarostan, plaća globu, i kad ga štediš, samo uvećavaš njegov gnjev.

\VS{20}Slušaj savjet i primaj pouku, kako bi naposljetku postao mudar.

\VS{21}Mnogo je namisli u srcu čovječjem, ali što Jahve naumi, to i bude.

\VS{22}Dražest je čovjekova u dobroti njegovoj, i bolji je siromah od lažljivca.

\VS{23}Strah Gospodnji daje život, i tko se njime ispuni, zlo ga ne pohodi.

\VS{24}Lijenčina umače ruku u zdjelu, ali je ustima svojim ne prinosi.

\VS{25}Udari podsmjehivača, i lud se opameti; ukori razumnog, i shvatit će znanje.

\VS{26}Sin je sramotan i pokvaren tko zlostavlja oca i odgoni majku.

\VS{27}Prestani, sine moj, slušati naputke koji odvode od riječi spoznaje!

\VS{28}Nevaljao se svjedok podruguje pravdi i usta opakih gutaju nepravdu.

\VS{29}Pripravljene su kazne podsmjevačima i udarci za leđa bezumnika.



\par }\Chap{20}{\PP \VerseOne{1}Vino je podsmjevač, žestoko piće bukač, i tko se njima odaje neće steći mudrosti.

\VS{2}Kraljev je gnjev kao rika lavlja: tko ga izaziva, griješi protiv sebe samog.

\VS{3}Čast je čovjeku ustegnuti se od raspre, a tko je bezuman počinje svađu.

\VS{4}Lijenčina u jesen ne ore: u doba žetve on traži, i ništa nema.

\VS{5}Savjet je u srcu čovječjem voda duboka i razuman će je čovjek iscrpsti.

\VS{6}Mnogi se naziva dobrim čovjekom, ali tko će naći vjerna čovjeka?

\VS{7}Pravednik hodi u bezazlenosti svojoj: blago sinovima njegovim poslije njega!

\VS{8}Kralj koji sjedi na stolici sudačkoj istražuje svako zlo svojim očima.

\VS{9}Tko može reći: “Očistih srce svoje, oprah se od grijeha svoga?”

\VS{10}Dvojaki utezi i dvojaka mjera mrski su Jahvi podjednako.

\VS{11}I dijete se poznaje po onome što čini, je li čisto i pravedno djelo njegovo.

\VS{12}I uho koje čuje i oko koje vidi, oboje je Jahve načinio.

\VS{13}Ne ljubi sna, da ne osiromašiš; otvori oči svoje i nasitit ćeš se kruha.

\VS{14}“Loše, loše”, govori kupac, a kad ode, hvali se dobrom kupovinom.

\VS{15}Ima zlata i mnogih bisera, ali su mudre usne najdragocjeniji nakit.

\VS{16}Uzmi haljinu onomu tko je jamčio za drugoga; oplijeni njega umjesto tuđinca.

\VS{17}Sladak je čovjeku kruh prijevare, ali mu se usta poslije napune pijeskom.

\VS{18}Naumi se provode savjetom: zato dobro razmisli pa vodi boj!

\VS{19}Tko okolo kleveće, otkriva tajne: zato se ne miješaj s onim komu su usne uvijek otvorene.

\VS{20}Tko kune oca svoga i majku svoju svjetiljka mu se gasi usred tmine.

\VS{21}Od početka brzo stečeno imanje na koncu nije blagoslovljeno.

\VS{22}Nemoj govoriti: “Osvetit ću se za zlo”; čekaj Jahvu, i on će te spasiti.

\VS{23}Mrski su Jahvi dvojaki utezi, i kriva mjera ne valja.

\VS{24}Od Jahve su koraci čovječji, i kako da čovjek razumije svoj put?

\VS{25}Zamka je čovjeku nesmotreno reći: “Ovo je sveto”, a poslije promišljati što je zavjetovao.

\VS{26}Mudar kralj umije izlučiti opake i stavlja ih pod točkove.

\VS{27}Svjetiljka je Gospodnja duh čovječji: ona istražuje sve do dna utrobe.

\VS{28}Dobrota i vjernost čuvaju kralja, jer dobrotom utvrđuje prijestol svoj.

\VS{29}Ljepota je mladićima njihova snaga, a starcima je ures sijeda kosa.

\VS{30}Krvave masnice očiste zlo i udarci pročiste odaje utrobe.



\par }\Chap{21}{\PP \VerseOne{1}Kraljevo je srce u ruci Jahve kao voda tekućica; vodi ga kuda god hoće.

\VS{2}Svaki je put čovjeku pravedan u vlastitim očima, a Jahve ispituje srca.

\VS{3}Da se vrši pravda i čini pravo, draže je Jahvi nego žrtva.

\VS{4}Ponosite oči i oholo srce i svjetiljka opakih - to je grijeh.

\VS{5}Namisli marljivoga samo su na korist, a nagloga samo na siromaštvo.

\VS{6}Blago stečeno jezikom lažljivim nestalna je ispraznost onih koji traže smrt.

\VS{7}Opake će odnijeti nasilje njihovo jer ne žele činiti pravice.

\VS{8}Zapleten je put zločinca, a pravo je djelo čista čovjeka.

\VS{9}Bolje je živjeti pod rubom krova nego u zajedničkoj kući sa ženom svadljivom.

\VS{10}Duša opakoga želi zlo: u njega nema samilosti ni za bližnjega.

\VS{11}Kad se podsmjevač kazni, neiskusan postaje mudar, a mudri iz pouke crpe znanje.

\VS{12}Na kuću opakoga pazi Svepravedni i opake strovaljuje u nesreću.

\VS{13}Tko zatvori uho svoje pred vikom siromaha, i sam će vikati, ali ga neće nitko uslišati.

\VS{14}Potajan dar utišava srdžbu, a poklon ispod ruke i žestoku jarost.

\VS{15}Sud pravičan radost je pravedniku a užas zločincima.

\VS{16}Čovjek koji skreće s puta razbora počivat će u zboru mrtvačkom.

\VS{17}Tko ljubi veselje, postaje siromah, i tko ljubi vino i mirisno ulje, ne obogati se.

\VS{18}Opak čovjek otkup je za pravednika, i bezbožnik stupa na mjesto pravednog.

\VS{19}Bolje je živjeti u pustinji nego sa ženom svadljivom i gnjevljivom.

\VS{20}Krasno je blago i ulje u stanu mudroga, a bezuman ih čovjek rasipa.

\VS{21}Tko teži za pravdom i dobrohotnošću, nalazi život i čast.

\VS{22}Mudrac nadvladava i grad pun ratnika i krši silu u koju su se uzdali.

\VS{23}Tko čuva usta i jezik svoj, čuva sebe od nevolje.

\VS{24}Drzovitom i oholici ime je “podsmjevač”; on sve radi s prekomjernom drskošću.

\VS{25}Lijenčinu ubija želja njegova jer mu ruke bježe od posla.

\VS{26}Opak po cio dan živo želi, a pravednik daje i ne škrtari.

\VS{27}Mrska je žrtva opakih, osobito kad se požudno prinosi.

\VS{28}Lažljiv svjedok propada, a čovjek koji sluša, opet će govoriti.

\VS{29}Opaki pokazuju drsko lice, a poštenjak učvršćuje put svoj.

\VS{30}Nema mudrosti i nema razuma i nema savjeta protiv Jahve.

\VS{31}Konj se oprema za dan boja, ali Jahve daje pobjedu.



\par }\Chap{22}{\PP \VerseOne{1}Dobro je ime bolje od velika bogatstva, i bolja je naklonost od srebra i zlata.

\VS{2}Bogataš se i siromah sreću: obojicu ih Jahve stvori.

\VS{3}Pametan čovjek vidi zlo i skrije se, a glupaci idu bezbrižno i trpe kaznu.

\VS{4}Nagrada je poniznosti strah Gospodnji, bogatstvo, čast i život.

\VS{5}Trnje i zamke su na putu varalici: tko čuva život svoj, daleko je od oboga.

\VS{6}Upućuj dijete prema njegovu putu, pa kad i ostari, neće odstupiti od njega.

\VS{7}Bogataš vlada nad siromasima, a dužnik je sluga vjerovniku.

\VS{8}Tko sije nepravdu, žanje nesreću, i šiba njegova gnjeva udarit će njega samog.

\VS{9}Milostivo se oko blagoslivlje, jer daje od svog kruha siromahu.

\VS{10}Otjeraj podsmjevača i prestat će svađe i nestat će nesloga i pogrda.

\VS{11}Jahve ljubi čisto srce, i tko je ljubeznih usana, kralj mu je prijatelj.

\VS{12}Pogled Jahvin čuva znanje, Jahve pomućuje riječi bezbožnika.

\VS{13}Lijenčina veli: “Lav je vani, nasred trga poginuo bih.”

\VS{14}Duboka jama usta su preljubnice, i na koga se Jahve srdi, pada onamo.

\VS{15}Ludost prianja uza srce djetinje: šiba pouke otklanja je od njega.

\VS{16}Tko tlači siromaha, taj mu koristi; tko daje bogatašu, samo mu šteti.

\VS{17}Riječi mudraca: Prigni uho svoje i čuj riječi moje i upravi svoje srce mojem znanju,

\VS{18}jer milina je ako ih čuvaš u nutrini svojoj, i kad ti budu sve spremne na usnama tvojim.

\VS{19}Da bi uzdanje tvoje bilo u Jahvi, upućujem danas i tebe.

\VS{20}Napisah ti trideset što savjeta što pouka

\VS{21}da te poučim riječima istine, da uzmogneš pouzdanim riječima odgovoriti onomu tko te zapita.

\VS{22}Nemoj pljačkati siromaha zato što je siromah i ne gazi ubogoga na sudu.

\VS{23}Jer će Jahve parbiti parbu njihovu i otet će život onima koji ga njima otimlju.

\VS{24}Ne druži se sa srditim i ne idi s čovjekom jedljivim

\VS{25}da se ne bi privikao na staze njegove i namjestio zamku duši svojoj.

\VS{26}Ne budi među onima koji daju ruku, koji jamče za dugove:

\VS{27}ako nemaš čime nadoknaditi, zašto da ti oduzmu i postelju ispod tebe?

\VS{28}Ne pomiči prastare međe koju su postavili oci tvoji.

\VS{29}Jesi li vidio čovjeka vična poslu svom: takav ima pristup kraljevima i ne služi prostacima.



\par }\Chap{23}{\PP \VerseOne{1}Kad sjedneš blagovati s moćnikom. dobro pazi što je pred tobom;

\VS{2}stavljaš nož sebi pod grlo ako si proždrljivac;

\VS{3}ne poželi slastica njegovih jer su jelo prijevarno.

\VS{4}Ne trudi se stjecati bogatstvo; okani se takve misli;

\VS{5}usmjeriš li oči prema njemu, njega već nema jer načini sebi krila kao orao i odleti u nebo.

\VS{6}Ne jedi jela zavidnikova, ne čezni za slasticama njegovim,

\VS{7}jer on je onakav kako u sebi misli: “Jedi i pij”, veli ti, ali mu srce nije s tobom.

\VS{8}Zalogaj koji si pojeo izbljuvat ćeš, uzalud ćeš prosut' svoje ljupke riječi.

\VS{9}Pred bezumnikom nemoj govoriti jer prezire tvoje umne riječi.

\VS{10}Ne pomiči prastare međe i ne prodiri u polje siročadi,

\VS{11}jer je moćan njihov osvetnik: branit će njihovo pravo protiv tebe.

\VS{12}Obrati pouci srce svoje i uho svoje riječima mudrim.

\VS{13}Ne uskraćuj djetetu opomene, jer, udariš li ga šibom, neće umrijeti:

\VS{14}biješ ga šibom, ali mu dušu iz Podzemlja izbavljaš.

\VS{15}Sine moj, kad ti je mudro srce, i ja se od srca veselim;

\VS{16}i kliče sva nutrina moja kad ti usne govore što je pravo.

\VS{17}Neka ti srce ne zavidi grešnicima, nego neka ti uvijek bude u strahu Gospodnjem,

\VS{18}jer imat ćeš budućnost i tvoja nada neće propasti.

\VS{19}Slušaj, sine moj, i mudar budi i ravnim putem vodi srce svoje.

\VS{20}Ne druži se s vinopijama ni sa žderačima mesa,

\VS{21}jer pijanica i izjelica osiromaše i pospanac se oblači u krpe.

\VS{22}Slušaj svoga oca, svoga roditelja, i ne prezri majku kad ostari.

\VS{23}Pribavi istinu i ne prodaji je, steci mudrost, pouku i razbor.

\VS{24}Radovat će se otac pravednikov, i roditelj će se mudroga veseliti.

\VS{25}Neka se veseli otac tvoj i majka tvoja, i neka se raduje roditeljka tvoja.

\VS{26}Daj mi, sine moj, srce svoje, i neka oči tvoje raduju putovi moji.

\VS{27}Jer bludnica je jama duboka i tuđinka tijesan zdenac.

\VS{28}Ona i vreba u zasjedi kao lupež i uvećava broj bezbožnika među ljudima.

\VS{29}Komu: ah? komu: jao? komu: svađe? komu: uzdasi? komu: rane nizašto? komu: zamućene oči?

\VS{30}Onima što kasno sjede kod vina, koji su došli kušati vino začinjeno.

\VS{31}Ne gledaj na vino kad rujno iskri, kad se u čaši svjetlucavo prelijeva: pije se tako glatko,

\VS{32}a na kraju ujeda kao zmija i žaca kao guja ljutica.

\VS{33}Oči će ti gledati tlapnje i srce govoriti ludosti.

\VS{34}I bit će ti kao da ležiš na pučini morskoj ili kao da ležiš navrh jarbola.

\VS{35}“Izbiše me, ali me ne zabolje; istukoše me, ali ne osjetih; kad se otrijeznim, još ću tražiti.”



\par }\Chap{24}{\PP \VerseOne{1}Ne zavidi opakim ljudima niti želi da budeš s njima.

\VS{2}Jer im srce smišlja nasilje i usne govore o nedjelu.

\VS{3}Mudrošću se zida kuća i razborom utvrđuje,

\VS{4}i po znanju se pune klijeti svakim blagom dragocjenim i ljupkim.

\VS{5}Bolji je mudar od jakoga i čovjek razuman od silne ljudine.

\VS{6}Jer s promišljanjem se ide u boj i pobjeda je u mnoštvu savjetnika.

\VS{7}Previsoka je bezumnomu mudrost: zato na sudu ne otvara usta svojih!

\VS{8}Tko smišlja zlo zove se učitelj podmukli.

\VS{9}Ludost samo grijeh snuje, i podrugljivac je mrzak ljudima.

\VS{10}Kloneš li u dan bijede, bijedna je tvoja snaga.

\VS{11}Izbavi one koje vode u smrt; i spasavaj one koji posrćući idu na stratište.

\VS{12}Ako kažeš: “Nismo za to znali”, ne razumije li onaj koji ispituje srca? I ne znade li onaj koji ti čuva dušu? I ne plaća li on svakomu po njegovim djelima?

\VS{13}Jedi med, sine moj, jer je dobar, i saće je slatko nepcu tvome.

\VS{14}Takva je, znaj, i mudrost tvojoj duši: ako je nađeš, našao si budućnost i nada tvoja neće propasti.

\VS{15}Ne postavljaj, opaki, zasjede stanu pravednikovu, ne čini nasilja boravištu njegovu;

\VS{16}jer padne li pravednik i sedam puta, on ustaje, a opaki propadaju u nesreći.

\VS{17}Ne veseli se kad padne neprijatelj tvoj i ne kliči srcem kada on posrće,

\VS{18}da ne bi vidio Jahve i za zlo uzeo i obratio srdžbu svoju od njega.

\VS{19}Nemoj se srditi zbog zločinaca, nemoj zavidjeti opakima,

\VS{20}jer zao čovjek nema budućnosti, svjetiljka opakih gasi se.

\VS{21}Boj se Jahve, sine moj, i kralja: i ne buni se ni protiv jednoga ni protiv drugoga.

\VS{22}Jer iznenada provaljuje nesreća njihova i tko zna kad će doći propast njihova.

\VS{23}I ovo je od mudraca: Ne valja biti pristran na sudu.

\VS{24}Tko opakomu veli: “Pravedan si”, proklinju ga narodi i kunu puci;

\VS{25}a oni koji ga ukore nalaze zadovoljstvo, i na njih dolazi blagoslov sreće.

\VS{26}U usta ljubi tko odgovara pošteno.

\VS{27}Svrši svoj posao vani i uredi svoje polje, potom i kuću svoju zidaj.

\VS{28}Ne svjedoči lažno na bližnjega svoga: zar ćeš varati usnama svojim?

\VS{29}Ne reci: “Kako je on meni učinio, tako ću i ja njemu; platit ću tom čovjeku po djelu njegovu!”

\VS{30}Prolazio sam mimo polje nekog lijenčine i mimo vinograd nekog luđaka,

\VS{31}i gle, sve bijaše zaraslo u koprive, i sve pokrio čkalj, i kamena ograda porušena.

\VS{32}Vidjeh to i pohranih u srcu, promotrih i uzeh pouku:

\VS{33}“Još malo odspavaj, još malo odrijemaj, još malo podvij ruke za počinak,

\VS{34}i doći će tvoje siromaštvo kao skitač i oskudica kao oružanik!”



\par }\Chap{25}{\PP \VerseOne{1}I ovo su mudre izreke Salomonove; sabrali ih ljudi Ezekije, kralja judejskog.

\VS{2}Slava je Božja sakrivati stvar, a slava kraljevska istraživati je.

\VS{3}Neistražljivo je nebo u visinu, zemlja u dubinu i srce kraljevsko.

\VS{4}Ukloni trosku od srebra, i uspjet će posao zlataru.

\VS{5}Ukloni opakoga ispred kralja, i utvrdit će se pravicom prijestol njegov.

\VS{6}Ne veličaj se pred kraljem i ne sjedaj na mjesto velikaško,

\VS{7}jer je bolje da ti se kaže: “Popni se gore” nego da te ponize pred odličnikom.

\VS{8}Što su ti oči vidjele ne iznosi prebrzo na raspru; jer što ćeš učiniti na koncu kad te opovrgne bližnji tvoj?

\VS{9}Kad si u parbi s bližnjim svojim, ne otkrivaj tuđe tajne,

\VS{10}da te ne izgrdi tko čuje i da ti se kleveta ne vrati.

\VS{11}Riječi kazane u pravo vrijeme zlatne su jabuke u srebrnim posudama.

\VS{12}Mudrac koji kori uhu je poslušnu zlatan prsten i ogrlica od tanka zlata.

\VS{13}Vjeran je glasnik onomu tko ga šalje kao ledena studen u doba žetve: on krijepi dušu svoga gospodara.

\VS{14}Tko se diči lažljivim darom, on je kao oblak i vjetar bez kiše.

\VS{15}Strpljivošću se ublažava sudac, mek jezik i kosti lomi.

\VS{16}Kad naiđeš na med, jedi umjereno, kako se ne bi prejeo i pojedeno izbljuvao.

\VS{17}Rijetko zalazi u kuću bližnjega svoga, da te se ne zasiti i ne zamrzi na te.

\VS{18}Čovjek koji svjedoči lažno na bližnjega svoga on je kao bojni malj i mač i oštra strijela.

\VS{19}Uzdanje u bezbožnika na dan nevolje - krnjav je zub i noga klecava.

\VS{20}Kao onaj koji skida haljinu u zimski dan ili ocat lije na ranu, takav je onaj tko pjeva pjesmu turobnu srcu.

\VS{21}Ako je gladan neprijatelj tvoj, nahrani ga kruhom, i ako je žedan, napoji ga vodom.

\VS{22}Jer mu zgrćeš ugljevlje na glavu i Jahve će ti platiti.

\VS{23}Sjeverni vjetar donosi dažd, a himben jezik srdito lice.

\VS{24}Bolje je stanovati pod rubom krova nego u zajedničkoj kući sa ženom svadljivom.

\VS{25}Kao studena voda žednu grlu, takva je dobra vijest iz zemlje daleke.

\VS{26}Kao zatrpan izvor i vrelo zamućeno, takav je pravednik koji kleca pred opakim.

\VS{27}Jesti mnogo meda nije dobro niti tražiti pretjerane časti.

\VS{28}Grad razvaljen i bez zidova - takav je čovjek koji nema vlasti nad sobom.



\par }\Chap{26}{\PP \VerseOne{1}Kao snijeg ljeti ili kiša o žetvi, tako pristaju počasti bezumnomu.

\VS{2}Kao vrabac kad prhne i lastavica kad odleti, tako se i bezrazložna kletva ne ispunja.

\VS{3}Bič konju, uzda magarcu, a šiba leđima bezumnika.

\VS{4}Ne odgovaraj bezumniku po njegovoj ludosti, da mu i sam ne postaneš jednak.

\VS{5}Odgovori bezumniku po ludosti njegovoj, da se ne bi učinio sam sebi mudar.

\VS{6}Odsijeca noge sebi i gorčinu pije tko po bezumnom poruke šalje.

\VS{7}Klecava bedra u hromoga - mudra je izreka u ustima bezumničkim.

\VS{8}Kamen za praćku vezuje tko bezumnom iskazuje čast.

\VS{9}Trnovita grana u ruci pijanice: mudra izreka u ustima bezumnika.

\VS{10}Strijelac koji ranjava sve prolaznike: takav je onaj tko unajmljuje bezumnika.

\VS{11}Bezumnik se vraća svojoj ludosti kao što se pas vraća na svoju bljuvotinu.

\VS{12}Vidiš li čovjeka koji se sam sebi mudrim čini? Znaj, i od bezumnika ima više nade nego od njega!

\VS{13}Lijenčina veli: “Zvijer je na putu, i lav je na ulicama.”

\VS{14}Kao što se vrata okreću na stožerima svojim, tako i lijenčina na postelji svojoj.

\VS{15}Lijenčina umače ruku u zdjelu, ali je ne može prinijeti ustima.

\VS{16}Lijenčina se čini sebi mudrijim od sedmorice koji umno odgovaraju.

\VS{17}Psa za uši hvata tko se, u prolazu, umiješa u raspru koja ga se ne tiče.

\VS{18}Kao bjesomučnik koji baca zublje, strelice i sije smrt,

\VS{19}takav je čovjek koji vara bližnjega svoga i veli: “Samo se našalih.”

\VS{20}Kad nestane drva, oganj se gasi, i kad više nema klevetnika, prestaje svađa.

\VS{21}Ugljen je za žeravnicu i drvo za oganj, a svadljivac da raspaljuje svađu.

\VS{22}Klevetnikove su riječi kao slastice: spuštaju se u dno utrobe.

\VS{23}Srebrna gleđa preko zemljana suđa: laskave usne i opako srce.

\VS{24}Mrzitelj hini usnama svojim, a u sebi nosi prijevaru;

\VS{25}ne vjeruj mu kad ljupkim glasom govori, jer u srcu mu je sedam grdila;

\VS{26}ako himbom skriva mržnju, njegova će se opačina otkriti na zboru.

\VS{27}Tko jamu kopa, sam u nju pada, i tko kamen valja, na njega se prevaljuje.

\VS{28}Lažljiv jezik mrzi svoje žrtve, laskava usta propast spremaju.



\par }\Chap{27}{\PP \VerseOne{1}Ne hvali se danom sutrašnjim jer ne znaš što danas može donijeti.

\VS{2}Neka te hvali drugi, a ne tvoja usta, tuđinac, a ne tvoje usne.

\VS{3}Težak je kamen i pijesak je težak, ali je od obojega teži bezumnikov bijes.

\VS{4}Jarost je okrutna i srdžba žestoka a tko će odoljeti ljubomoru?

\VS{5}Bolji je javni ukor nego lažna ljubav.

\VS{6}Čestiti su udarci prijateljevi, a lažni poljupci neprijateljevi.

\VS{7}Sito grlo prezire i med samotok, a gladnu je i sve gorko - slatko.

\VS{8}Kao ptica daleko od gnijezda svog, takav je čovjek daleko od svojeg zavičaja.

\VS{9}Kao što ulje i kad vesele srce, tako i slatkoća prijateljstva tješi dušu.

\VS{10}Ne ostavljaj prijatelja svoga ni prijatelja očeva i ne dolazi u kuću bratovu kad si u nesreći; bolji je susjed blizu nego brat daleko.

\VS{11}Budi mudar, sine moj, i obraduj mi srce da mogu odgovoriti onome koji me grdi.

\VS{12}Pametan čovjek opazi zlo i skrije se, a glupaci idu bezbrižno i trpe kaznu.

\VS{13}Uzmi haljinu onomu tko je jamčio za drugoga i oplijeni ga mjesto tuđinca.

\VS{14}Tko pozdravlja svoga prijatelja naglas, a rano ujutro, prima mu se blagoslov za kletvu.

\VS{15}Streha što prokišnjava za žestoke kiše i svadljiva žena - jedno su te isto.

\VS{16}Tko nju zaustavlja, zaustavlja vjetar i desnicom hvata ulje.

\VS{17}Željezo se željezom oštri i čovjek oštri jedan drugoga.

\VS{18}Tko čuva smokvu, jede od njena ploda, i tko čuva svoga gospodara, poštiva se.

\VS{19}Kao što se u vodi različito odražava lice od lica, tako i u srcu čovjek od čovjeka.

\VS{20}Carstvo Smrti i Propast ne mogu se zasititi, tako ni oči čovječje.

\VS{21}Taljika je za srebro i peć za zlato, a čovjek se poznaje po ustima koja ga hvale.

\VS{22}Da bezumnika stučeš tučkom u stupi, ne bi ga ostavila ludost njegova.

\VS{23}Brižno pazi na stoku svoju i srcem se brini o stadima,

\VS{24}jer blago ne traje dovijeka; i baštini li se kruna od koljena do koljena?

\VS{25}Kad trava nikne i zelen se pokaže i bilje se kupi planinsko,

\VS{26}tad su ti janjci za odijelo i jarci za kupovinu polja;

\VS{27}tad imaš izobilje kozjega mlijeka sebi za jelo, i za hranu kući svojoj i za prehranu sluškinjama svojim.



\par }\Chap{28}{\PP \VerseOne{1}Opaki bježe i kad ih nitko ne progoni, a pravednici su neustrašivi kao mladi lav.

\VS{2}Kad se u zemlji griješi, mnogi su joj knezovi, a s čovjekom razumnim i umnim uprava je postojana.

\VS{3}Čovjek opak koji tlači ubogoga - kiša je razorna poslije koje kruha nema.

\VS{4}Koji zapuštaju Zakon, veličaju opake, a koji se drže Zakona, protive im se.

\VS{5}Zli ljudi ne razumiju pravice, a koji traže Jahvu, razumiju sve.

\VS{6}Bolji je siromah koji živi bezazleno nego bogataš koji kroči krivim putem.

\VS{7}Tko se drži Zakona, razuman je sin, a tko se druži s izbjeglicama, sramoti oca svoga.

\VS{8}Tko umnožava bogatstvo svoje lihvom i pridom, skuplja ga onomu tko je milostiv ubogima.

\VS{9}Tko uklanja uho svoje da ne sluša Zakona, i molitva je njegova mrska.

\VS{10}Tko zavodi poštene na put zao, past će u jamu svoju, a pošteni će baštiniti sreću.

\VS{11}Bogat se čovjek čini sebi mudrim, ali će ga razuman siromah raskrinkati.

\VS{12}Velika je slava kad se raduju pravednici, a kad se dižu opaki, ljudi se kriju.

\VS{13}Tko skriva svoje grijehe, nema sreće, a tko ih ispovijeda i odriče ih se, milost nalazi.

\VS{14}Blago čovjeku uvijek bojaznu, jer čovjek okorjela srca zapada u nesreću.

\VS{15}Lav koji riče i gladan medvjed: takav je opak vladalac siromašnu narodu.

\VS{16}Nerazuman knez čini mnoga nasilja, a koji mrzi lakomost, dugo živi.

\VS{17}Onaj koga tišti krvna krivica, do groba bježi: ne zaustavljajte ga.

\VS{18}Spasava se tko živi pravedno, tko se koleba između dva puta, propada na jednom od njih.

\VS{19}Tko obrađuje svoju zemlju, nasitit će se kruha, a tko trči za tlapnjama, nasitit će se siromaštva.

\VS{20}Čestit čovjek stječe blagoslov, a tko hrli za bogatstvom, ne ostaje bez kazne.

\VS{21}Ne valja biti pristran na sudu, jer i za zalogaj kruha čovjek čini zlo.

\VS{22}Pohlepnik hrli za bogatstvom, a ne zna da će ga stići oskudica.

\VS{23}Tko kori čovjeka, nalazi poslije veću milost nego onaj koji laska jezikom.

\VS{24}Tko pljačka oca svoga i majku svoju i veli: “Nije grijeh”, drug je razbojniku.

\VS{25}Lakomac zameće svađu, a tko se uzda u Jahvu, uspjet će.

\VS{26}Bezuman je tko se uzda u svoje srce, a spasava se tko živi mudro.

\VS{27}Tko daje siromahu, ne trpi oskudicu; a tko odvraća oči svoje, bit će proklet.

\VS{28}Kad se dižu opaki, ljudi se kriju, a kad propadaju, tad se množe pravednici.



\par }\Chap{29}{\PP \VerseOne{1}Čovjek koji, po opomeni, ostaje tvrdoglav, u tren će se slomiti, i neće mu biti spasa.

\VS{2}Narod se veseli kad se množe pravednici, a puk uzdiše kad zavlada opaki.

\VS{3}Čovjek koji ljubi mudrost, veseli oca svoga, a koji se druži s bludnicama, rasipa imetak.

\VS{4}Kralj pravicom održava državu, a ruši je čovjek koji nameće daće.

\VS{5}Čovjek koji laska bližnjemu svome razapinje mrežu stopama njegovim.

\VS{6}U grijehu je zamka zlu čovjeku, a pravednik likuje i veseli se.

\VS{7}Pravednik razumije pravo malenih, a opaki ne shvaća spoznaju.

\VS{8}Podsmjevači uzbunjuju grad, a mudri stišavaju srdžbu.

\VS{9}Kad se mudrac parbi s bezumnikom, il' se srdio, il' se smijao, svejednako mira nema.

\VS{10}Krvopije mrze poštenoga, a pravednici mu se za život brinu.

\VS{11}Bezumnik izlijeva sav svoj gnjev, a mudrac susteže svoju srdžbu.

\VS{12}Ako vladalac posluša riječ lažljivu, sve mu sluge postaju opake.

\VS{13}Siromah se i gulikoža susreću: Jahve obojici prosvjetljuje oči.

\VS{14}Kralj koji sudi siromasima po istini ima prijesto čvrst dovijeka.

\VS{15}Šiba i ukor podaruju mudrost, a razuzdan mladić sramoti majku svoju.

\VS{16}Kad se množe opaki, množi se i grijeh, ali pravednici promatraju propast njihovu.

\VS{17}Ukori sina svoga, i zadovoljit će te i dati radost duši tvojoj.

\VS{18}Kad objave nema, narod se razuzda, a blago onome tko se drži Zakona!

\VS{19}Samim se riječima sluga ne popravlja, jer se ne pokorava iako umom shvaća.

\VS{20}Jesi li vidio čovjeka brza na riječima? I bezumnik ima više nade nego on.

\VS{21}Tko mazi slugu svoga od djetinjstva bit će mu poslije neposlušan.

\VS{22}Gnjevljiv čovjek zameće svađu, a naprasit čovjek počini mnoge grijehe.

\VS{23}Oholost ponizuje čovjeka, a ponizan duhom postiže časti.

\VS{24}Tko s lupežom plijen dijeli, mrzi sebe samog: čuje proklinjanje i ništa ne otkriva.

\VS{25}Strah čovjeku postavlja zamku, a tko se uzda u Jahvu, nalazi okrilje.

\VS{26}Mnogi traže milost vladaočevu, ali Jahve dijeli pravdu svakome.

\VS{27}Nepravednik je mrzak pravednicima, a pravednik je mrzak opakima.



\par }\Chap{30}{\PP \VerseOne{1}Riječi Agura, sina Jakeova, iz Mase; proročanstvo njegovo za Itiela, za Itiela i Ukala.

\VS{2}Da, preglup sam da bih bio čovjek i nemam razbora čovječjeg.

\VS{3}Ne stekoh mudrosti i ne poznajem znanosti svetih!

\VS{4}Tko uzađe na nebo i siđe? Tko uhvati vjetar u šake svoje? Tko sabra vode u plašt svoj? Tko postavi krajeve zemaljske? Kako se zove i kako mu se zove sin? Znaš li?

\VS{5}Svaka je Božja riječ prokušana, štit onima koji se u nj uzdaju.

\VS{6}Ne dodaji ništa njegovim riječima, da te ne prekori i ne smatra lažljivim.

\VS{7}Za dvoje te molim, ne uskrati mi, dok ne umrem:

\VS{8}udalji od mene licemjernu i lažnu riječ; ne daj mi siromaštva ni bogatstva: hrani me kruhom mojim dostatnim;

\VS{9}inače bih, presitivši se, zatajio tebe i rekao: “Tko je Jahve?” Ili bih, osiromašivši, krao i oskvrnio ime Boga svojega.

\VS{10}Ne klevetaj sluge gospodaru njegovu, jer bi te mogao kleti i ti morao okajati.

\VS{11}Ima izrod koji kune oca svoga i ne blagoslivlje majke svoje!

\VS{12}Izrod koji za se misli da je čist, a od kala svojeg nije opran!

\VS{13}Izrod uznositih očiju koji visoko diže svoje trepavice!

\VS{14}Izrod komu su zubi mačevi i očnjaci noževi da proždiru nesretnike na zemlji i siromahe među ljudima!

\VS{15}Pijavica ima dvije kćeri: “Daj! Daj!” Postoje tri stvari nezasitne i četiri koje ne kažu: “Dosta!”

\VS{16}Carstvo smrti, jalova utroba, zemlja nikad gasna vode i vatra koja nikad ne kaže: “Dosta!”

\VS{17}Oko koje se ruga ocu i odriče posluh majci iskljuvat će potočni gavrani i izjesti mladi orlovi.

\VS{18}Troje mi je nedokučivo, a četvrto ne razumijem:

\VS{19}put orlov po nebu, put zmijin po stijeni, put lađin posred mora i put muškarčev djevojci.

\VS{20}Takav je put preljubnice: najede se, obriše usta i veli: “Nisam sagriješila.”

\VS{21}Od troga se zemlja ljulja, a četvrtoga ne može podnijeti:

\VS{22}od roba kad postane kralj i kad se prostak kruha nasiti,

\VS{23}od puštenice kad se uda i sluškinje kad istisne svoju gospodaricu.

\VS{24}Četvero je maleno na zemlji, ali mudrije od mudraca:

\VS{25}mravi, nejaki stvorovi, koji sebi ljeti spremaju hranu;

\VS{26}jazavci, stvorovi bez moći, što u stijeni grade sebi stan;

\VS{27}skakavci, koji nemaju kralja, a svi idu u poretku;

\VS{28}gušter, što se rukama hvata, a prodire u kraljevske palače.

\VS{29}Troje ima lijep korak, a četvero lijepo hodi:

\VS{30}lav, junak među zvijerima, koji ni pred kim ne uzmiče;

\VS{31}pijetao što se odvažno šeće među kokošima; jarac koji vodi stado; i kralj sa svojom vojskom.

\VS{32}Ako si ludovao oholeći se ili to svjesno činio, stavi ruku na usta.

\VS{33}Kad se mlijeko metÄe, izlazi maslac; kad se nos pritisne, poteče krv; kad se srdžba potisne, dobiva se spor.



\par }\Chap{31}{\PP \VerseOne{1}Riječ Lemuela, kralja Mase, kojima ga je učila majka njegova.

\VS{2}Ne, sine moj! Ne, sine srca mog! Ne, sine zavjeta mojih!

\VS{3}Ne daj snage svoje ženama ni putova svojih zatiračima kraljeva.

\VS{4}Nije za kraljeve, Lemuele, ne pristaje kraljevima vino piti, ni glavarima piće opojno,

\VS{5}da u piću ne zaborave zakona i prevrnu pravo nevoljnicima.

\VS{6}Dajte žestoko piće onomu koji će propasti i vino čovjeku komu je gorčina u duši:

\VS{7}on će piti i zaboraviti svoju bijedu i neće se više sjećati svoje nevolje.

\VS{8}Otvaraj usta svoja za nijemoga i za pravo sviju nesretnika što propadaju.

\VS{9}Otvaraj usta svoja, sudi pravedno i pribavi pravo siromahu i nevoljniku.

\VS{10}Tko će naći ženu vrsnu? Više vrijedi ona nego biserje.

\VS{11}Muževljevo se srce uzda u nju i blagom neće oskudijevati.

\VS{12}Ona mu čini dobro, a ne zlo, u sve dane vijeka svojeg.

\VS{13}Pribavlja vunu i lan i vješto radi rukama marnim.

\VS{14}Ona je kao lađa trgovačka: izdaleka donosi kruh svoj.

\VS{15}Još za noći ona ustaje, hrani svoje ukućane i određuje posao sluškinjama svojim.

\VS{16}Opazi li polje, kupi ga; plodom svojih ruku sadi vinograd.

\VS{17}Opasuje snagom bedra svoja i živo miče rukama.

\VS{18}Vidi kako joj posao napreduje: noću joj se ne gasi svjetiljka.

\VS{19}Rukama se maša preslice i prstima drži vreteno.

\VS{20}Siromahu dlan svoj otvara, ruke pruža nevoljnicima.

\VS{21}Ne boji se snijega za svoje ukućane, jer sva čeljad ima po dvoje haljine.

\VS{22}Sama sebi šije pokrivače, odijeva se lanom i purpurom.

\VS{23}Muž joj je slavan na Vratima, gdje sjedi sa starješinama zemaljskim.

\VS{24}Platno tka i prodaje ga i pojase daje trgovcu.

\VS{25}Odjevena je snagom i dostojanstvom, pa se smije danu budućem.

\VS{26}Svoja usta mudro otvara i pobožan joj je nauk na jeziku.

\VS{27}Na vladanje pazi ukućana i ne jede kruha besposlice.

\VS{28}Sinovi njezini podižu se i sretnom je nazivaju, i muž njezin hvali je:

\VS{29}“Mnoge su žene bile vrsne, ali ti ih sve nadmašuješ.”

\VS{30}Lažna je ljupkost, tašta je ljepota: žena sa strahom Gospodnjim zaslužuje hvalu.

\VS{31}Plod joj dajte ruku njezinih i neka je na Vratima hvale djela njezina!


\par }