19
Qu, “Goti Hanjuwä Iqueqä yoqe, haqeu ämamäuanä” ätkuwiŋqä
1 Iiŋä ae ätimäuqaŋga huizi, nyi maŋä kuapänä qäukuä yätuta tii tätqätaŋgä äwikqe. “Ne Goti Hanjuwä Iqueqä yoqe, haqeu ämamäuanä! Ämaqeu häŋä aŋgi iqumuatqetä, yoqä naqetä, yäŋänäqŋqetäŋi, neqä Goti Hanjuwä Iqueqänänjqä. 2 Ii Iqu qokä-apäkä iuqä suqä iwäsäuqäŋgaŋi, hmbu kikiyaŋguä miqä, aaŋä naqä-qakuänäŋä Jänä Iwäsäuqä Iqueyqä. Ga apäkä, huiwä yaŋä hiŋgi kiiŋä ikiqä ii, qokä-apäkä eeqänäŋä qua iuŋi, iiyqä ii ikiqeta qui iwimäkmiŋqetaŋi, Goti Hanjuwä Iqu, iiŋi iwäsäuqeqä. Ii Iqueqä wäuŋuä-wiyqä iquau pizqä äpäkkqeŋqe, Iqu iiyqä kimaŋi ävqiyä. Iiŋä iutaŋi, ne Iqueqä yoqe, haqeu ämamäuanä!”
3 Iiŋä ätpiyi, qu aŋgumŋi tiiŋä ätkuwi. “Ne Goti Hanjuwä Iqueqä yoqe, haqeu ämamäuanä! Ii tä änätäqetaŋä suaki, hea iŋga-iŋgaŋqä iqa uwquätŋqänänyä!”
4 Iŋgaŋi ämaqä naqä 24 iquatä, nätmatqä häŋä-pmeqä-täŋä hŋquaqui-hŋquaquiŋä iquatä, qoŋä äqutasepäpu, Goti zä-hawä iu Äpmeŋqä Iqueä yoqe, haqeu ämamäupu, tii ätkuwi. “Ii naqä-qakuä eä, qäyä pmetänä. Ne Goti Hanjuwä Iqueqä yoqe, haqeu ämamäuanä!”
5 Goti Hanjuwä Iqueqä zä-hawä iutaŋi, maŋä hŋqu tii ätkqe. “Goti Hanjuwä Iqueqä wäuŋuä imäkäpu, Iquenyqä zä ipu, yäpä iqinyä itqäŋuwä iquenä, ämaqä hiŋgiŋqä-qe, yoqä-täŋä-qe, eeqänäŋuenä, Goti Hanjuwä Iqueqä yoqe, haqeu mamäupiyä!”
Sipsipqä Meqä Iqu apäkä metŋqä, ymisaŋä imäkkqeŋqä
6 Itaŋi nyi qokä-apäkä kuapänäŋä hui, kukŋuä ätäpu, aquvä äqämbu pmetaŋgä-näŋä äwikqe. Wiŋuä ätimäukqä iqu, ii eqä hakuä eŋqä-pa äqäyätä, qaquvqä osquä-pa, yäŋänäqŋqä iiŋä osquaŋgi äwikqe. Hääŋqä-qua e osuäpiyäŋgaŋi, tnäŋä tiiŋä ätkqe.
“Goti, neqä Naqä Yäŋänäqŋqä Eeqänäŋä-täŋä Iqu, täŋga aaŋä ämiqä yäŋänäqŋqä äpmeŋqä-qae, ne Iqueqä yoqe, haqeu ämamäuanä! 7 Täŋgaŋi ne äwqä äŋguä neŋgaŋguti, aquvänä itanä, ga Iqueqä yoqe, haqeu mamäuatuŋqueqä. Ii tii etaŋgi. Sipsipqä Meqä Iqu apäkä metŋqe, qäyu ätimäuqiyä. Ga Iqueqä apäki, näwe imäknä äpmenä. 8 Ga Goti Hanjuwä Iqu apäkä ii, ämuasmäŋqä qäpaiqä, äŋguä kiyä mamätqä wenyä-huŋqe ipnätŋqä hiŋuinä äquŋgqe.” (Ämuasmäŋqä qäpaiqä äŋguänäŋä iiŋi, ii Goti Iqueqä qokä-apäkä suqä jänäŋiu itqäŋuwiyqä.)
9 Iiŋä etaŋgi, eŋätqä iqu tii ändkqe. “Si kukŋuä tii qäyä. Ämaqä, Goti Hanjuwä Iqu, Iqueqä Sipsipqä Meqä Iqueä ämaŋqä ymisaŋä iuŋqä ppŋqä tääqä ätukqä iqua, yeeqä ipŋqäuä.” Iiŋä ätätäqäŋgaŋi, tii ändkqe. “Kukŋuä tä, Goti Hanjuwä Iqueqä eä, aaŋä naqä-qakuänäŋiqä.”
10 I dqaŋga, nyi eŋätqä iqueuä yukä-täŋä qäqiqi qoŋä äuktäumi, iqueqä yoqe haqeu mamäumätmä iqaŋga, iqu tii ändkqe. “Si nyinyqe, iiŋä miqä panä! Nyi wäuŋuä sitä, tqä tta-tŋguäka, kukŋuä Jisasi Iqu awä ätumiŋqeuŋqä quuvqä eqiyätqäŋuwä iquendä, itqäŋuwä-pa, asä iiŋä itŋqä iqunjqä. Si yoqä haqe, Goti Hanjuwä Iqueŋqänä mamävä.”
Ämaqe, Goti Iqueqä kukŋuä hiŋuä tpŋqä ävauqumuatätŋqe, ii kukŋuä Jisasi Iqu awä ätumiŋqeyi.
Ämaqä, hosi qäpaiqä ique Äpmeŋqä Iqueŋqä
11 Nyi iiŋä äqunmi, huizi, qäukuä yätuta qŋqaŋä hutäŋgaŋga, hosi qäpaiqä hŋqu tqäutaŋgi äquŋgqe. Ga Ämaqä, hosi ique äpmeŋqä Iqueqä yoqe, tiinji. “Ämaqä Naqä-qakuä Ätätä, Imäkqä Iqueyqä.” Iqu qokä-apäkä iuqä suqeŋqä iwäsäutäqäŋga-pqä, ä mäkä ämivauätäqäŋga-pqe, Iqu suqä aaŋä jänänäŋiu itä, imäkätŋqeqä. 12 Ga Iqueqä hiŋui,* tä hänaqä äsätä we-huŋgqä-paŋiyi. Iwä Iqueqä nyuäŋiuŋi, ämiqä iquauqä yŋŋa kuapänä äpmakäumiŋqe. Ŋŋ Iqueqä huiwä iuŋi, yoqä hŋqu äqänä. Huizi iqua yoqä iqueŋqe, maqŋqä etaŋgä, Iqueqä-kiuänä näqŋqä eä. 13 Ga Iqueqä ämuasmäŋqä quäuqä iqueŋi, häŋeqe-näŋä ämuasmäumiŋqe. Ga qu Iqueqä yoqe, tii änyuätkuwi. “Goti Hanjuwä Iqueqä Kukŋuiqä.” 14 Ga mäkä-iqä qäukuä yätutaŋä iqua, hosi qäpaiqä iu äpmapu, Ique qänaki äwivändmiŋuwi. Iqua quwqä huiwä iuŋi, ämuasmäŋqä kiyä mamätqä, aaŋä qäpaiqänäŋinä imäknmiŋuwi. 15 Ämaqä hiŋuiqä äwimeŋqä Iqueqä maŋitaŋi,† näpqä-hionaqä yanäqŋquä hŋqu ätimäukqe. Hionaqä iqu, hueqä-himqä eeqänäŋä iu mändi äkittqiyätŋqä iqueyqä. Ga yäkqä woyqä a äqätä, quŋi ämitŋqänänyä.‡ Itaŋi ämaqe, wainqä häukui hikä hovqä imepu qonjqä iquwä-paŋi, Iqu suqä iiŋi, qokä-apäkiu asä ii itqueniqe. Kiqä qakui tiiŋiqä. Goti Yäŋänäqŋqä Eeqänäŋä-täŋä Iqueqä äwqä tnäŋä iiŋqä ätnä. 16 Itaŋga Iqueqä ämuasmäŋqä quäuqeutä, ä hawiutäŋi, yoqä tiiŋä äqänmiŋqe. “Ämiqä eeqänäŋä iquauqä Ämiqätä, ämaqä naqä iquauqä Naqä-queqä.”
17 Iŋgaŋi, nyi eŋätqä hŋqu, mäptqä iqueqä haqeqi tqäutaŋgi äquŋgqe. Iqu yŋŋä eeqänäŋä, qäukuä awä iqä äväwa ikitqätaŋguwä iquauŋqe, maŋä yäŋänäqŋqä tii ätkqe. “He, Goti Hanjuwä Iqueqä ymisaŋä naqänäŋä imäkqaŋgqeŋqä äpäpu, aquvä qämbiyä. 18 Ga ymisaŋä iuŋi, ämiqä iquauqätä, mäkä-iqä iquau miqä iquauqätä, ämaqä aaŋä yäŋänäqŋqä iquauqätä, hosi iquauqätä, itaŋga ämaqä, hosi iquau haqeqi äpmeŋuwä iquauätä huiwä iuŋä guwi, he ämbŋqänänyä. Ga he huizi iquauqä yäpä imä mäpmeqä iŋuwä, ä wäuŋuä-wiyqä hiŋgi äpmeŋuwä, ŋŋ ämaqä hiŋgiŋqä, itaŋga ämaqä yoqä-täŋä iquatä, eeqänäŋä iquauqä huiwä iuŋä guwi, ämbŋqänänyä.”
19 Iiŋä äwiyätmäŋgaŋi, nyi naŋuä hiqiyqä iqutä, ämiqä naqä qua iutaŋä iquatä, quwqä mäkä-iqä iquatäŋi, aquvä ae äqäŋgaŋgä äquŋgqe. Qu Ämaqä hosi iu äpmeŋqä Iqutä, Iqueqä mäkä-iqä iquatä mäkä humbŋqänänyä. 20 Iŋgaŋi, qu naŋuä hiqiyqä iquesä, hiŋuä-tqä quaŋgä iquesäŋi, guä kiqiyäuekuwi. Hiŋuä-tqä quaŋgä iqu, naŋuä hiqiyqä iqueä hiŋuä iqi, nätmatqä ämaqä mimäkqänäŋä di imäkätä, ämaqä naŋuä hiqiyqä iqueä atäuŋuä iiŋqe ämepu, iqueqä ktqeŋqä qoŋä äwoktäumiŋuwä iquauŋi, quaŋgä ätukqä iquvi.§ Iquaquiŋi, häŋä yqänäŋä-quaqui ämepu, hovqä naqänäŋä, hikä piyaŋä-weqä tä nätqätaŋgqä bu ämatnämäukuwi. 21 Ga iquaquiyqä ämaqä mäkä-iqä iquauŋi, hionaqä Ämaqä hosi iu äpmamiŋqä Iqueqä mäŋita ätimäumiŋqetä, pizqä äpäkkuwi. Itaŋga yŋŋä eeqänäŋä iqua, mäkä-iqä pizqä e äpäkkuwä iquauqä huiwä iuŋä guwi, änäpu äwqä änäpäkkuwi.
* 19:12 Itkimäkqä 1:14 † 19:15 Itkimäkqä 1:16 ‡ 19:15 Apqä Bukä 2:9 § 19:20 Itkimäkqä 13:11-17