\NormalFont\ShortTitle{Proverbe}

{\MT Proverbe



\par }\ChapOne{1}{\PP \VerseOne{1}Proverbele lui Solomon, fiul lui David, împăratul lui Israel;

\VS{2}Pentru a cunoaște înțelepciunea și instruirea; pentru a pricepe cuvintele înțelegerii;

\VS{3}Pentru a primi instruirea înțelepciunii, a dreptății și a judecății și a echității;

\VS{4}Pentru a da agerime celor simpli, tânărului, cunoaștere și discernământ.

\VS{5}Un înțelept va asculta și își va crește învățătura, și un om al priceperii va obține sfaturi înțelepte;

\VS{6}Pentru a înțelege un proverb și interpretarea lui, cuvintele înțelepților și vorbele lor adânci.

\VS{7}Teama de DOMNUL este începutul cunoașterii; dar nebunii disprețuiesc înțelepciunea și instruirea.

\VS{8}Fiul meu, ascultă instruirea tatălui tău și nu părăsi legea mamei tale;

\VS{9}Fiindcă ele vor fi o podoabă de har pentru capul tău și lănțișoare în jurul gâtului tău.

\VS{10}Fiul meu, dacă păcătoșii te ademenesc, nu te învoi!

\VS{11}Dacă ei spun: Vino cu noi, să stăm la pândă pentru a vărsa sânge, să pândim în ascuns și fără motiv pe cel nevinovat;

\VS{12}Să îi înghițim de vii precum mormântul; și în întregime, ca pe cei ce coboară în groapă;

\VS{13}Vom găsi toate averile prețioase, ne vom umple casele cu pradă;

\VS{14}Aruncă-ți sorțul printre noi; să avem toți o singură pungă;

\VS{15}Fiul meu, nu umbla cu ei pe cale; oprește-ți piciorul de la cărarea lor;

\VS{16}Căci picioarele lor aleargă la rău și se grăbesc să verse sânge.

\VS{17}Cu siguranță în zadar este întinsă plasa înaintea ochilor oricărei păsări.

\VS{18}Și ei stau la pândă pentru a vărsa propriul lor sânge; pândesc în ascuns propriile lor vieți.

\VS{19}Astfel sunt căile fiecărui om lacom de câștig, lăcomie care ia viața celor ce o au.

\VS{20}Înțelepciunea strigă afară; își înalță vocea pe străzi;

\VS{21}Ea strigă în piața de adunare a mulțimii, în pragurile porților; își rostește cuvintele ei în cetate, spunând:

\VS{22}Până când simplilor, veți iubi simplitatea și batjocoritorii se vor desfăta în batjocurile lor și proștii vor urî cunoașterea?

\VS{23}Întoarceți-vă la mustrarea mea; iată, voi turna duhul meu peste voi, vă voi face cunoscute cuvintele mele.

\VS{24}Deoarece v-am chemat și ați refuzat; mi-am întins mâna și nimeni nu a dat atenție;

\VS{25}Dar ați făcut de nimic tot sfatul meu și ați refuzat mustrarea mea;

\VS{26}Și eu voi râde la nenorocirea voastră; îmi voi bate joc când vine spaima voastră;

\VS{27}Când vine spaima voastră ca pustiirea și nimicirea voastră vine ca un vârtej de vânt; când vine strâmtorarea și chinul peste voi,

\VS{28}Atunci mă vor chema, dar voi refuza să răspund; devreme mă vor căuta, dar nu mă vor găsi,

\VS{29}Pentru că au urât cunoașterea și nu au ales teama de DOMNUL;

\VS{30}Au refuzat sfatul meu, au disprețuit întreaga mea mustrare.

\VS{31}De aceea vor mânca din rodul căii lor și vor fi îndestulați cu propriile lor planuri.

\VS{32}Fiindcă abaterea de pe cale a celor simpli îi va ucide și prosperitatea proștilor îi va nimici.

\VS{33}Dar oricine îmi dă ascultare va locui în siguranță și va fi liniștit față de teama de rău.




\par }\Chap{2}{\PP \VerseOne{1}Fiul meu, dacă vei primi cuvintele mele și vei ascunde poruncile mele în tine,

\VS{2}Astfel încât îți apleci urechea la înțelepciune și îți dedici inima înțelegerii,

\VS{3}Da, dacă strigi după cunoaștere și îți înalți vocea pentru înțelegere,

\VS{4}Dacă o cauți precum argintul și o cercetezi ca pe tezaure ascunse,

\VS{5}Atunci vei înțelege teama de DOMNUL și vei găsi cunoașterea lui Dumnezeu.

\VS{6}Fiindcă DOMNUL dă înțelepciune; din gura lui vin cunoaștere și înțelegere.

\VS{7}El strânge înțelepciune sănătoasă pentru cel drept; este un scut celor ce umblă cu integritate.

\VS{8}El păzește cărările judecății și păstrează calea sfinților săi.

\VS{9}Atunci vei înțelege dreptatea și judecata și echitatea, da, fiecare cărare bună.

\VS{10}Când înțelepciunea intră în inima ta și cunoașterea este plăcută sufletului tău,

\VS{11}Atunci discernerea te va păstra, înțelegerea te va păzi,

\VS{12}Pentru a te scăpa de calea omului rău, de omul care vorbește lucruri perverse;

\VS{13}De cel care lasă cărările integrității pentru a umbla pe căile întunericului;

\VS{14}Care se bucură să facă răul și se desfată în perversitatea celui stricat;

\VS{15}Ale căror căi sunt strâmbe și perverși în cărările lor;

\VS{16}Pentru a te elibera de femeia străină, chiar de străina care lingușește prin cuvintele ei;

\VS{17}Care părăsește pe călăuza tinereții ei și uită legământul Dumnezeului ei,

\VS{18}Deoarece casa ei se apleacă spre moarte și cărările ei spre cei morți.

\VS{19}Niciunul dintre cei ce merg la ea nu se mai întoarce, nici cărările vieții nu apucă.

\VS{20}Ca să umbli pe calea celor buni și să ții cărările celor drepți.

\VS{21}Fiindcă toți cei integri vor locui în țară și cei desăvârșiți vor rămâne în ea.

\VS{22}Dar cei stricați vor fi stârpiți de pe pământ și călcătorii de lege vor fi dezrădăcinați din el.




\par }\Chap{3}{\PP \VerseOne{1}Fiul meu, nu uita legea mea, ci inima ta să păzească poruncile mele;

\VS{2}Fiindcă ele vor adăuga zilelor tale lungime și ani de viață și pace.

\VS{3}Să nu te părăsească mila și adevărul; leagă-le în jurul gâtului tău; scrie-le pe tăblia inimii tale;

\VS{4}Astfel vei găsi favoare și bună înțelegere în ochii lui Dumnezeu și a oamenilor.

\VS{5}Încrede-te în DOMNUL cu toată inima ta și nu te sprijini pe propria ta înțelegere.

\VS{6}Recunoaște-l în toate căile tale și el îți va îndrepta cărările.

\VS{7}Nu fi înțelept în ochii tăi; teme-te de DOMNUL și depărtează-te de rău.

\VS{8}Va fi sănătate buricului tău și măduvă oaselor tale.

\VS{9}Onorează pe DOMNUL cu averea ta și cu primele roade din tot venitul tău;

\VS{10}Astfel vor fi umplute hambarele tale cu abundență și teascurile tale vor da pe dinafară cu vin nou.

\VS{11}Fiul meu, nu disprețui disciplinarea DOMNULUI, nici nu obosi la îndreptarea lui,

\VS{12}Fiindcă DOMNUL îndreaptă pe cine iubește, precum un tată pe fiul în care își găsește plăcere.

\VS{13}Fericit este omul care găsește înțelepciune și omul care obține înțelegere.

\VS{14}Căci comerțul cu ea este mai bun decât comerțul cu argint, iar câștigul ei decât aurul fin.

\VS{15}Ea este mai prețioasă decât rubinele și toate lucrurile pe care le dorești nu sunt de comparat cu ea.

\VS{16}În mâna ei dreaptă se află lungimea zilelor și în stânga ei sunt bogățiile și onoarea.

\VS{17}Căile ei sunt căi plăcute și toate cărările ei sunt pace.

\VS{18}Ea este un pom al vieții pentru cei ce o țin strâns și fericit este cel care o păstrează.

\VS{19}DOMNUL prin înțelepciune a fondat pământul, prin înțelegere a întemeiat cerurile.

\VS{20}Prin cunoașterea lui sunt despicate adâncurile și norii picură roua.

\VS{21}Fiul meu, să nu se depărteze ele de ochii tăi! Păzește înțelepciunea sănătoasă și discernerea;

\VS{22}Astfel ele vor fi viață sufletului tău și grație gâtului tău.

\VS{23}Atunci vei umbla în siguranță pe calea ta și piciorul tău nu se va poticni.

\VS{24}Când te culci, nu te vei teme; da, te vei culca și somnul tău va fi dulce.

\VS{25}Nu te teme de spaima năprasnică, nici de pustiirea celor stricați când vine.

\VS{26}Fiindcă DOMNUL va fi încrederea ta și îți va păstra piciorul să nu fie prins.

\VS{27}Nu opri binele de la cei cărora li se cuvine, când stă în puterea mâinii tale să o faci.

\VS{28}Nu spune vecinului tău: Du-te și revino, și mâine îți voi da; când ai lângă tine ce îi trebuie.

\VS{29}Nu plănui răul împotriva vecinului tău, văzând că el trăiește în siguranță lângă tine.

\VS{30}Nu te certa fără motiv cu un om, dacă nu ți-a făcut niciun rău.

\VS{31}Nu invidia pe opresor și nu alege niciuna din căile lui.

\VS{32}Fiindcă cel pervers este urâciune pentru DOMNUL, dar taina lui este cu cei drepți.

\VS{33}Blestemul DOMNULUI este în casa celui stricat, dar el binecuvântează locuința celor drepți.

\VS{34}Într-adevăr, el batjocorește pe batjocoritori, dar dă har celor umili.

\VS{35}Cei înțelepți vor moșteni glorie, dar rușinea va fi înălțarea proștilor.




\par }\Chap{4}{\PP \VerseOne{1}Ascultați, copiilor, instruirea unui tată și dați atenție pentru a cunoaște înțelegerea.

\VS{2}Nu părăsiți legea mea, pentru că eu vă dau doctrină bună.

\VS{3}Pentru că eram fiul tatălui meu, plăpând și singurul iubit înaintea mamei mele.

\VS{4}El, de asemenea, m-a învățat și mi-a spus: Să păstreze inima ta cuvintele mele, ține poruncile mele și vei trăi.

\VS{5}Obține înțelepciune, obține înțelegere; nu uita, nici nu te abate de la cuvintele gurii mele.

\VS{6}Nu o părăsi, și ea te va păstra; iubește-o, și ea te va păzi.

\VS{7}Înțelepciunea este lucrul de căpătâi; de aceea, obține înțelepciune; și cu toate cele obținute, obține înțelegere.

\VS{8}Înalț-o, și ea te va înălța; te va onora când o îmbrățișezi.

\VS{9}Ea va da capului tău o podoabă de har, îți va aduce o coroană de glorie.

\VS{10}Ascultă, fiul meu, și primește spusele mele; și mulți vor fi anii vieții tale.

\VS{11}Te-am învățat despre calea înțelepciunii, te-am condus pe cărări drepte.

\VS{12}Când umbli, pașii tăi nu vor fi strâmtorați; și când alergi nu te vei poticni.

\VS{13}Ține strâns de instruire; nu o lăsa să plece; păzește-o, fiindcă ea este viața ta.

\VS{14}Nu intra în cărarea celor stricați și nu te duce pe calea celor răi.

\VS{15}Evit-o, nu trece nici măcar pe lângă ea, întoarce-te de la ea și treci mai departe.

\VS{16}Fiindcă ei nu dorm, fără să fi făcut vreo ticăloșie; și somnul le este luat dacă nu fac pe cineva să cadă.

\VS{17}Fiindcă ei mănâncă pâinea stricăciunii și beau vinul violenței.

\VS{18}Dar cărarea celor drepți este ca lumina strălucitoare, care strălucește tot mai mult până în ziua desăvârșită.

\VS{19}Calea celor stricați este ca întunericul; ei nu știu în ce se poticnesc.

\VS{20}Fiul meu, dă atenție cuvintelor mele; apleacă-ți urechea la spusele mele.

\VS{21}Să nu se depărteze de ochii tăi; păstrează-le în mijlocul inimii tale.

\VS{22}Fiindcă ele sunt viață pentru cei ce le găsesc și sănătate pentru toată carnea lor.

\VS{23}Păzește-ți inima cu toată silința, fiindcă din ea sunt ieșirile vieții.

\VS{24}Alungă de la tine o gură perversă și îndepărtează buze perverse de la tine.

\VS{25}Să privească ochii tăi înainte, iar pleoapele tale să privească drept în fața ta.

\VS{26}Cumpănește cărarea pașilor tăi și toate căile tale să fie întemeiate.

\VS{27}Nu te întoarce nici la dreapta nici la stânga; îndepărtează-ți piciorul de la rău.




\par }\Chap{5}{\PP \VerseOne{1}Fiul meu, dă atenție la înțelepciunea mea și apleacă-ți urechea la înțelegerea mea,

\VS{2}Ca să iei aminte la discernere și ca buzele tale să păzească cunoașterea.

\VS{3}Fiindcă buzele femeii străine picură ca fagurele și gura ei este mai alunecoasă decât untdelemnul;

\VS{4}Dar sfârșitul ei este amar ca pelinul, ascuțit ca o sabie cu două tăișuri.

\VS{5}Picioarele ei merg jos la moarte, pașii ei apucă spre iad.

\VS{6}Ca nu cumva să cumpănești cărarea vieții, căile ei sunt schimbătoare, ca să nu le poți cunoaște.

\VS{7}De aceea ascultați-mă acum copiilor și nu vă depărtați de cuvintele gurii mele!

\VS{8}Mută-ți calea departe de ea și nu te apropia de ușa casei ei,

\VS{9}Ca nu cumva să dai onoarea ta altora și anii tăi celui crud,

\VS{10}Ca nu cumva să fie îndestulați străinii cu bogăția ta și ostenelile tale să fie în casa unui străin,

\VS{11}Și la urmă să jelești, când carnea ta și trupul tău sunt mistuite,

\VS{12}Și să spui: Cum de am urât instruirea și inima mea a disprețuit mustrarea;

\VS{13}Și nu am ascultat de vocea învățătorilor mei, nici nu mi-am aplecat urechea la cei ce m-au instruit!

\VS{14}Am fost aproape în fiecare rău în mijlocul mulțimii și al adunării.

\VS{15}Bea apă din propriul tău izvor și ape curgătoare din propria ta fântână.

\VS{16}Izvoarele tale să se reverse departe și râuri de ape să fie pe străzi.

\VS{17}Să fie numai ale tale și nu ale străinilor care sunt cu tine.

\VS{18}Fântâna ta să fie binecuvântată; și bucură-te cu soția tinereții tale.

\VS{19}Ca cerboaica drăgăstoasă să fie ea și o căprioară plăcută; să te sature tot timpul sânii ei; și fii întotdeauna îmbătat de dragostea ei.

\VS{20}Și de ce ai dori tu, fiul meu, să fii îmbătat de o femeie străină și să îmbrățișezi sânul unei străine?

\VS{21}Căci căile omului sunt înaintea ochilor DOMNULUI și el cumpănește toate cărările lui.

\VS{22}Propriile lui nelegiuiri îl vor prinde pe cel stricat și va fi ținut cu funiile păcatelor sale.

\VS{23}El va muri fără instruire și în măreția nechibzuinței sale se va rătăci.




\par }\Chap{6}{\PP \VerseOne{1}Fiul meu, dacă te pui garant pentru prietenul tău, dacă ai bătut palma cu un străin,

\VS{2}Ești prins în capcană prin cuvintele gurii tale, prin cuvintele gurii tale ești prins!

\VS{3}Fă aceasta acum, fiul meu, și eliberează-te când ajungi în mâna prietenului tău; du-te, umilește-te și întărește-l pe prietenul tău.

\VS{4}Nu da somn ochilor tăi, nici ațipire pleoapelor tale.

\VS{5}Eliberează-te precum o căprioară din mâna vânătorului și ca o pasăre din mâna păsărarului.

\VS{6}Du-te la furnică, leneșule; ia aminte la căile ei și fii înțelept;

\VS{7}Ea, care, neavând nici călăuză, nici supraveghetor, nici stăpân,

\VS{8}Își face rost de mâncare în timpul verii și își strânge mâncarea în timpul secerișului.

\VS{9}Cât timp vei dormi, leneșule? Când te vei trezi din somnul tău?

\VS{10}Încă puțin somn, puțină ațipire, puțină încrucișare a mâinilor pentru a dormi;

\VS{11}Așa va veni sărăcia ta ca un călător și lipsa ta ca un om înarmat.

\VS{12}Un om rău, un om stricat, umblă cu o gură perversă.

\VS{13}El clipește din ochii lui, vorbește cu picioarele lui, învață pe alții cu degetele lui;

\VS{14}Perversitate este în inima lui, uneltește ticăloșie necontenit, seamănă discordie.

\VS{15}De aceea nenorocirea lui va veni dintr-odată; dintr-odată va fi zdrobit fără remediu.

\VS{16}Aceste șase lucruri le urăște DOMNUL; da, șapte sunt urâciune pentru el:

\VS{17}O privire trufașă, o limbă mincinoasă și mâini care varsă sânge nevinovat,

\VS{18}O inimă care uneltește planuri stricate, picioare care sunt iuți să alerge la ticăloșie,

\VS{19}Un martor fals care vântură minciuni și cel ce seamănă discordie între frați.

\VS{20}Fiul meu, păzește porunca tatălui tău și nu părăsi legea mamei tale;

\VS{21}Prinde-le continuu peste inima ta și leagă-le în jurul gâtului tău.

\VS{22}Când mergi, te va conduce; când dormi, te va ține; și când te trezești, va vorbi cu tine.

\VS{23}Fiindcă porunca este o lampă și legea este lumină; și mustrările instruirii sunt calea vieții;

\VS{24}Ca să te țină departe de femeia rea, de lingușeala limbii femeii străine.

\VS{25}Nu pofti frumusețea ei în inima ta nici să nu te prindă cu pleoapele ei.

\VS{26}Căci printr-o femeie curvă va ajunge un bărbat la o bucată de pâine; și femeia adulteră va vâna viața prețioasă.

\VS{27}Poate un bărbat să ia foc în sânul lui și hainele să nu îi fie arse?

\VS{28}Poate cineva să meargă pe cărbuni încinși și picioarele să nu îi fie arse?

\VS{29}Așa și cel ce intră la soția aproapelui său; oricine se atinge de ea nu este nevinovat.

\VS{30}Oamenii nu disprețuiesc un hoț, dacă fură pentru a-și sătura sufletul când este flămând;

\VS{31}Dar dacă este găsit, va da înapoi de șapte ori; va da toată averea casei sale.

\VS{32}Dar oricine comite adulter cu o femeie, îi lipsește înțelegerea; cel ce face aceasta își nimicește sufletul.

\VS{33}Va obține rană și dezonoare și ocara lui nu va fi ștearsă.

\VS{34}Fiindcă gelozia este turbarea unui bărbat; de aceea nu va cruța în ziua răzbunării.

\VS{35}Nu va lua aminte la nicio răscumpărare nici nu va fi mulțumit, deși tu dai multe daruri.




\par }\Chap{7}{\PP \VerseOne{1}Fiul meu, ține cuvintele mele și strânge cu tine poruncile mele.

\VS{2}Ține poruncile mele și vei trăi; și legea mea ca lumina ochilor tăi.

\VS{3}Leagă-le împrejurul degetelor tale, scrie-le pe tăblia inimii tale.

\VS{4}Spune înțelepciunii: Tu ești sora mea; și numește înțelegerea, ruda ta;

\VS{5}Ca ele să te țină departe de femeia străină, de străina care lingușește cu vorbele ei.

\VS{6}Căci de la fereastra casei mele am privit prin deschizătura mea,

\VS{7}Și am văzut printre cei simpli, am deosebit printre tineri un tânăr lipsit de înțelegere,

\VS{8}Trecând strada aproape de colțul ei; și el mergea pe calea spre casa ei,

\VS{9}În amurg, în seara zilei, în negrul și întunericul nopții;

\VS{10}Și, iată, l-a întâlnit o femeie cu îmbrăcămintea unei curve și cu inima vicleană.

\VS{11}(Ea este gălăgioasă și încăpățânată; picioarele nu îi stau în casă;

\VS{12}Acum afară, acum pe străzi și pândește la fiecare colț).

\VS{13}Așa l-a prins și l-a sărutat și cu o față nerușinată i-a spus:

\VS{14}Am ofrande de pace cu mine; astăzi mi-am împlinit promisiunile.

\VS{15}De aceea am ieșit să te întâlnesc, din timp am căutat fața ta și te-am găsit.

\VS{16}Mi-am așternut patul cu cuverturi, cu tapițerii, cu in subțire din Egipt.

\VS{17}Mi-am parfumat patul cu smirnă, aloe și scorțișoară.

\VS{18}Vino să ne umplem cu iubire până dimineață, să ne desfătăm cu iubiri.

\VS{19}Pentru că soțul nu este acasă, a plecat într-o călătorie lungă;

\VS{20}A luat o pungă de bani cu el și va veni acasă la ziua stabilită.

\VS{21}Cu vorbirea ei măgulitoare l-a făcut să cedeze, cu lingușeala buzelor ei l-a forțat.

\VS{22}El merge deodată după ea, cum merge un bou la măcelărie, sau ca un nebun la disciplinarea în butuci,

\VS{23}Până ce o săgeată îi străpunge ficatul, precum o pasăre se grăbește la capcană și nu știe că aceasta o va costa viața.

\VS{24}De aceea dați-mi acum ascultare, copii, și dați atenție cuvintelor gurii mele.

\VS{25}Să nu se abată inima ta spre căile ei, nu te rătăci în cărările ei.

\VS{26}Fiindcă ea a doborât mulți răniți; da, mulți bărbați puternici au fost uciși de ea.

\VS{27}Casa ei este calea spre iad, mergând în jos la cămările morții.




\par }\Chap{8}{\PP \VerseOne{1}Nu strigă înțelepciunea? Și înțelegerea nu își ridică vocea?

\VS{2}Ea stă în picioare pe vârful locurilor înalte, la răspântiile cărărilor.

\VS{3}Strigă la porți, la intrarea cetății, la venire înaintea ușilor.

\VS{4}Vouă vă strig oamenilor; și vocea mea este spre fiii omului.

\VS{5}Voi, cei simpli, înțelegeți înțelepciunea; și voi, proștilor, fiți cu o inimă înțelegătoare.

\VS{6}Ascultați, căci voi vorbi despre lucruri mărețe, și deschiderea buzelor mele va fi cu lucruri drepte.

\VS{7}Fiindcă gura mea va vorbi adevăr, iar stricăciunea este urâciune buzelor mele.

\VS{8}Toate cuvintele gurii mele sunt în dreptate și nu este nimic pervers sau răsucit în ele.

\VS{9}Toate sunt lămurite pentru cel ce înțelege și drepte pentru cei ce găsesc cunoașterea.

\VS{10}Primește instruirea mea, și nu argint; și cunoaștere, mai degrabă decât aur ales.

\VS{11}Fiindcă înțelepciunea este mai bună decât rubinele; și toate lucrurile care pot fi dorite nu pot fi comparate cu ea.

\VS{12}Eu, înțelepciunea, locuiesc cu chibzuința și aflu cunoaștere din invenții ingenioase.

\VS{13}Teama de DOMNUL este să urăști răul; eu urăsc mândria și aroganța și calea rea și gura perversă.

\VS{14}Sfatul este al meu și înțelepciunea sănătoasă; eu sunt înțelegerea; eu am putere.

\VS{15}Prin mine domnesc împărați și prinți hotărăsc dreptate.

\VS{16}Prin mine conduc prinți și nobili, toți judecătorii de pe pământ.

\VS{17}Eu îi iubesc pe cei ce mă iubesc, și cei ce mă caută din timp mă vor găsi.

\VS{18}Bogății și onoare sunt cu mine, da, bogății durabile și dreptatea.

\VS{19}Rodul meu este mai bun decât aurul, da, decât aur curat, și câștigul meu decât argint ales.

\VS{20}Eu conduc pe calea dreptății, în mijlocul cărărilor judecății,

\VS{21}Pentru a face pe cei ce mă iubesc să moștenească avere; și le voi umple tezaurele.

\VS{22}DOMNUL mă avea în începutul căii sale, înaintea lucrărilor sale din vechime.

\VS{23}Din eternitate am fost înălțată, de la început, înainte de a fi pământul.

\VS{24}Când nu erau adâncuri, am fost adusă, când nu erau izvoare abundând cu ape.

\VS{25}Înainte ca munții să fie așezați, am fost adusă, înainte să fie dealurile;

\VS{26}Pe când el încă nu făcuse pământul, nici câmpiile, nici cele mai înalte părți ale țărânei lumii.

\VS{27}Când el pregătea cerurile, eu eram acolo; când trăgea un cerc pe fața adâncului,

\VS{28}Când întemeia norii deasupra, când întărea izvoarele adâncurilor,

\VS{29}Când a dat mării hotărârea sa, ca apele să nu treacă peste porunca lui, când a rânduit fundațiile pământului,

\VS{30}Atunci eram lângă el, ca unul ridicat cu el; și îi eram zi de zi desfătarea, bucurându-mă tot timpul înaintea lui;

\VS{31}Bucurându-mă în părțile de locuit ale pământului său; și desfătările mele erau cu fiii oamenilor.

\VS{32}De aceea acum dați-mi ascultare, copiilor, căci binecuvântați sunt cei ce țin căile mele.

\VS{33}Ascultați instruirea și fiți înțelepți și nu o refuzați.

\VS{34}Binecuvântat este omul care mă ascultă, veghind zilnic la porțile mele, așteptând la stâlpii ușilor mele.

\VS{35}Fiindcă oricine mă găsește, găsește viață și va obține favoarea DOMNULUI.

\VS{36}Dar cel ce păcătuiește împotriva mea își face rău propriului suflet; toți cei ce mă urăsc iubesc moartea.




\par }\Chap{9}{\PP \VerseOne{1}Înțelepciunea și-a zidit casa, și-a dăltuit cele șapte coloane;

\VS{2}Și-a înjunghiat animalele, și-a amestecat vinul, și-a pregătit și masa.

\VS{3}Și-a trimis înainte servitoarele; ea strigă în locurile cele mai înalte ale cetății:

\VS{4}Oricine este simplu, să se abată aici; și celui ce îi lipsește înțelegere îi spune:

\VS{5}Vino, mănâncă din pâinea mea și bea din vinul pe care l-am amestecat.

\VS{6}Părăsește pe nebuni și vei trăi; și mergi pe calea înțelegerii.

\VS{7}Cel ce mustră un batjocoritor își aduce rușine; și cel ce ceartă un om stricat își aduce lui însuși o pată.

\VS{8}Nu mustra un batjocoritor, ca nu cumva să te urască; ceartă un om înțelept și te va iubi.

\VS{9}Dă învățătură unui om înțelept și el va fi tot mai înțelept; învață un om drept și el va crește în învățătură.

\VS{10}Teama de DOMNUL este începutul înțelepciunii, și cunoașterea celui sfânt este înțelegere.

\VS{11}Fiindcă prin mine zilele tale vor fi înmulțite și ani vor fi adăugați vieții tale.

\VS{12}Dacă ești înțelept, pentru tine însuți ești înțelept; dar dacă batjocorești, singur o vei purta.

\VS{13}O femeie nechibzuită este gălăgioasă; ea este proastă și nu știe nimic.

\VS{14}Fiindcă ea șade la ușa casei ei, pe un scaun, în locurile înalte ale cetății,

\VS{15}Ca să cheme trecători care merg drept pe căile lor;

\VS{16}Orice simplu, să se abată pe aici; și celui ce îi lipsește înțelegerea, îi spune:

\VS{17}Apele furate sunt dulci și pâinea mâncată în taină este plăcută.

\VS{18}Dar el nu știe că acolo sunt morții și oaspeții ei sunt în adâncurile iadului.




\par }\Chap{10}{\PP \VerseOne{1}Proverbele lui Solomon. Un fiu înțelept îl înveselește pe tată, dar un fiu prost este întristarea mamei sale.

\VS{2}Tezaurele stricăciunii nu folosesc la nimic, dar dreptatea eliberează de la moarte.

\VS{3}DOMNUL nu va permite ca sufletul celui drept să înfometeze, dar el leapădă averea celor stricați.

\VS{4}Cel ce lucrează cu o mână leneșă sărăcește, dar mâna celui harnic îmbogățește.

\VS{5}Cel ce adună în timpul verii este un fiu înțelept, dar cel ce doarme la seceriș este un fiu care aduce rușine.

\VS{6}Binecuvântări sunt peste capul celui drept, dar violența umple gura celor stricați.

\VS{7}Amintirea celui drept este binecuvântată, dar numele celor stricați va putrezi.

\VS{8}Cel înțelept în inimă va primi porunci, dar nebunul trăncănitor va cădea.

\VS{9}Cel ce umblă cu integritate umblă în siguranță, dar cel ce își pervertește căile va fi cunoscut.

\VS{10}Cel ce clipește din ochi provoacă întristare, dar un nebun trăncănitor va cădea.

\VS{11}Gura celui drept este fântână de viață, dar violența umple gura celui stricat.

\VS{12}Ura stârnește certuri, dar dragostea acoperă toate păcatele.

\VS{13}În buzele celui ce are înțelegere se găsește înțelepciune, dar o nuia este pentru spatele celui lipsit de înțelegere.

\VS{14}Înțelepții strâng cunoaștere, dar gura celui nebun este aproape de nimicire.

\VS{15}Averea bogatului este cetatea lui tare; nimicirea săracilor este sărăcia lor.

\VS{16}Munca celui drept tinde la viață; rodul celui stricat la păcat.

\VS{17}Cel ce ține instruirea este pe calea vieții, dar cel ce refuză mustrarea rătăcește.

\VS{18}Cel ce ascunde ură cu buze mincinoase și rostește o calomnie, este un prost.

\VS{19}În mulțimea cuvintelor nu lipsește păcatul, dar cel ce își înfrânează buzele este înțelept.

\VS{20}Limba celor drepți este ca argint ales; inima celor stricați are puțină valoare.

\VS{21}Buzele celui drept hrănesc pe mulți, dar cei nebuni mor din lipsă de înțelepciune.

\VS{22}Binecuvântarea DOMNULUI îmbogățește și el nu adaugă nicio mâhnire cu ea.

\VS{23}Pentru un prost, a face ticăloșie este ca un joc, dar un om al înțelegerii are înțelepciune.

\VS{24}Teama celui stricat va veni peste el, dar dorința celor drepți va fi îndeplinită.

\VS{25}Așa cum trece vârtejul de vânt, așa nu mai este cel stricat; dar cel drept este o fundație veșnică.

\VS{26}Ca oțet pentru dinți și ca fum pentru ochi, așa este cel leneș pentru cei ce îl trimit.

\VS{27}Teama de DOMNUL prelungește zilele, dar anii celor stricați vor fi scurtați.

\VS{28}Speranța celor drepți va fi bucurie, dar așteptarea celor stricați va pieri.

\VS{29}Calea DOMNULUI este putere pentru cel integru, dar nimicire este pentru lucrătorii nelegiuirii.

\VS{30}Cel drept nu va fi niciodată clintit din loc, dar cei stricați nu vor locui pământul.

\VS{31}Gura celui drept duce mai departe înțelepciune, dar limba perversă va fi tăiată.

\VS{32}Buzele celui drept cunosc ceea ce este bine primit, dar gura celor stricați vorbește perversitate.




\par }\Chap{11}{\PP \VerseOne{1}O balanță înșelătoare este urâciune pentru DOMNUL, dar o greutate întreagă este desfătarea lui.

\VS{2}Când vine mândria, atunci vine rușinea; dar cu cei umili este înțelepciunea.

\VS{3}Integritatea celor drepți îi va călăuzi, dar perversitatea călcătorilor de lege îi va nimici.

\VS{4}Averea nu folosește în ziua furiei, dar dreptatea eliberează de la moarte.

\VS{5}Dreptatea celui desăvârșit îi va îndrepta calea, dar cel stricat va cădea prin propria lui stricăciune.

\VS{6}Dreptatea celor integri îi va elibera, dar călcătorii de lege vor fi prinși în răutatea lor.

\VS{7}Când un om stricat moare, așteptarea lui va pieri; și speranța celor nedrepți piere.

\VS{8}Cel drept este eliberat din tulburare, iar în locul lui vine cel stricat.

\VS{9}Un fățarnic nimicește pe aproapele său cu gura sa, dar prin cunoaștere cei drepți vor fi eliberați.

\VS{10}Când le merge bine celor drepți, cetatea se bucură, și când pier cei stricați, sunt strigăte.

\VS{11}Prin binecuvântarea celor integri este înălțată cetatea, dar prin gura celor stricați este doborâtă.

\VS{12}Cel lipsit de înțelepciune disprețuiește pe aproapele său, dar un om al înțelegerii tace.

\VS{13}Un bârfitor dezvăluie taine, dar cel al unui duh credincios ascunde lucrul.

\VS{14}Unde nu este sfat, poporul cade; dar în mulțimea sfătuitorilor este siguranță.

\VS{15}Cel care este garant pentru un străin, va suferi rău pentru aceasta; și cel ce urăște a fi garanție este în siguranță.

\VS{16}O femeie cu har păstrează onoarea, și cei puternici păstrează bogății.

\VS{17}Omul milos face bine sufletului său, dar cel crud își tulbură propria sa carne.

\VS{18}Cel stricat lucrează o lucrare înșelătoare, dar celui ce seamănă dreptate îi va veni o răsplată sigură.

\VS{19}Așa cum dreptatea tinde la viață, tot așa, cel ce urmărește răul îl urmărește pentru propria lui moarte.

\VS{20}Cei ai unei inimi perverse sunt urâciune pentru DOMNUL, dar cei integri în căile lor sunt desfătarea lui.

\VS{21}Deși sunt mână în mână, cei stricați nu vor fi nepedepsiți; dar sămânța celor drepți va fi eliberată.

\VS{22}Ca o bijuterie de aur în râtul unui porc, așa este o femeie frumoasă fără discernământ.

\VS{23}Dorința celor drepți nu este decât bună, dar așteptarea celor stricați este furie.

\VS{24}Este unul care împrăștie și totuși are mai mult; și este cel care păstrează mai mult decât este potrivit, dar tinde la sărăcie.

\VS{25}Sufletul darnic va fi îngrășat, și cel ce adapă va fi și el adăpat.

\VS{26}Pe cel ce oprește grânele, pe acela îl va blestema poporul; dar binecuvântare va fi peste capul celui ce le vinde.

\VS{27}Cel ce caută stăruitor binele procură favoare, dar cel ce caută ticăloșie, aceasta va veni peste el.

\VS{28}Cel ce se încrede în bogățiile lui va cădea, dar cel drept va înverzi ca o ramură.

\VS{29}Cel ce își tulbură casa va moșteni vânt; și nebunul va fi servitor al celui înțelept în inimă.

\VS{30}Rodul celui drept este un pom al vieții, și cel ce câștigă suflete este înțelept.

\VS{31}Iată, cel drept va fi recompensat pe pământ; cu atât mai mult cel stricat și cel păcătos.




\par }\Chap{12}{\PP \VerseOne{1}Oricine iubește instruirea iubește cunoașterea, dar cel ce urăște mustrarea este neghiob.

\VS{2}Un om bun obține favoarea DOMNULUI, dar pe un om al planurilor stricate el îl va condamna.

\VS{3}Un om nu va fi întemeiat prin stricăciune, dar rădăcina celor drepți nu va fi mutată.

\VS{4}O femeie virtuoasă este o coroană pentru soțul ei, dar cea care îl face de rușine este ca putregaiul în oasele lui.

\VS{5}Gândurile celor drepți sunt drepte, dar sfaturile celor stricați sunt înșelăciune.

\VS{6}Cuvintele celor stricați sunt pentru a pândi pentru sânge, dar gura celor integri îi va elibera.

\VS{7}Cei stricați sunt doborâți și nu mai sunt, dar casa celor drepți va sta în picioare.

\VS{8}Un om va fi lăudat după înțelepciunea sa, dar cel cu o inimă perversă va fi disprețuit.

\VS{9}Cel ce este disprețuit și are un servitor este mai bun decât cel ce își dă onoare și îi lipsește pâinea.

\VS{10}Un om drept dă atenție vieții animalului său, dar îndurările blânde ale celor stricați sunt crude.

\VS{11}Cel ce își ară pământul va fi săturat cu pâine, dar cel ce urmează persoane de nimic este lipsit de înțelegere.

\VS{12}Cel stricat dorește prada oamenilor răi, dar rădăcina celor drepți rodește.

\VS{13}Cel stricat este prins în capcană prin fărădelegea buzelor sale, dar cel drept va ieși din tulburare.

\VS{14}Un om va fi săturat cu bine prin rodul gurii sale, și recompensa mâinilor omului îi va fi restituită.

\VS{15}Calea unui nebun este dreaptă în propriii lui ochi, dar cel ce dă ascultare sfatului este înțelept.

\VS{16}Furia unui nebun este imediat cunoscută, dar un om chibzuit acoperă rușinea.

\VS{17}Cel ce spune adevăr declară dreptate, dar un martor fals, înșelăciune.

\VS{18}Este unul care vorbește ca străpungerile unei săbii, dar limba celor înțelepți este sănătate.

\VS{19}Buza adevărului va fi întemeiată, pentru totdeauna, dar o limbă mincinoasă este numai pentru o clipă.

\VS{20}Înșelăciune este în inima celor ce plănuiesc răul, dar a sfătuitorilor păcii este bucuria.

\VS{21}Niciun rău nu se va întâmpla celui drept, dar cei stricați vor fi umpluți cu ticăloșii.

\VS{22}Buze mincinoase sunt urâciune pentru DOMNUL, dar cei ce lucrează după adevăr sunt desfătarea lui.

\VS{23}Un om chibzuit ascunde cunoaștere, dar inima proștilor vestește nechibzuință.

\VS{24}Mâna celor harnici va conduce, dar cel leneș va fi sub tribut.

\VS{25}Întristarea din inima omului o face să se aplece, dar un cuvânt bun face inima veselă.

\VS{26}Cel drept este nespus mai bun decât vecinul său, dar calea celor stricați îi amăgește.

\VS{27}Leneșul nu își frige vânatul, dar averea omului harnic este prețioasă.

\VS{28}În calea dreptății este viață, și în cărarea ei nu este moarte.




\par }\Chap{13}{\PP \VerseOne{1}Un fiu înțelept ascultă instruirea tatălui său, dar un batjocoritor nu ascultă mustrarea.

\VS{2}Un om va mânca ce este bun prin rodul gurii sale, dar sufletul călcătorilor de lege va mânca violență.

\VS{3}Cel ce își păzește gura își păstrează viața, dar cel ce își deschide larg buzele va avea distrugere.

\VS{4}Sufletul celui leneș dorește și nu are nimic; dar sufletul celor harnici va fi îngrășat.

\VS{5}Un om drept urăște minciuna, dar un om stricat este scârbos și ajunge de rușine.

\VS{6}Dreptatea păzește pe cel integru în calea sa, dar stricăciunea răstoarnă pe păcătos.

\VS{7}Este unul care face pe bogatul, totuși nu are nimic; este unul care face pe săracul, totuși are mari bogății.

\VS{8}Răscumpărarea vieții unui om sunt bogățiile sale, dar săracul nu ascultă mustrarea.

\VS{9}Lumina celor drepți se bucură, dar lampa celor stricați va fi stinsă.

\VS{10}Numai prin mândrie vine cearta, dar înțelepciunea este cu cei bine sfătuiți.

\VS{11}Averea obținută prin deșertăciune va fi micșorată, dar cel ce adună prin muncă va crește.

\VS{12}Speranța amânată face inima bolnavă, dar când vine dorința, ea este un pom al vieții.

\VS{13}Oricine disprețuiește cuvântul va fi nimicit, dar cel ce se teme de poruncă va fi răsplătit.

\VS{14}Legea celui înțelept este un izvor al vieții, pentru a depărta de capcanele morții.

\VS{15}Buna înțelegere dă favoare, dar calea călcătorilor de lege este grea.

\VS{16}Fiecare om chibzuit lucrează cu cunoaștere, dar un prost își dă pe față nechibzuința.

\VS{17}Un mesager stricat cade în ticăloșie, dar un ambasador credincios este sănătate.

\VS{18}Sărăcie și rușine vor fi pentru cel ce refuză instruirea, dar cel ce dă atenție mustrării va fi onorat.

\VS{19}Dorința împlinită este dulce pentru suflet, dar este urâciune pentru proști să se depărteze de rău.

\VS{20}Cel ce umblă cu oameni înțelepți va fi înțelept, dar un însoțitor al proștilor va fi nimicit.

\VS{21}Răul urmărește pe păcătoși, dar cei drepți vor fi răsplătiți cu bine.

\VS{22}Un om bun lasă o moștenire copiilor copiilor săi, dar averea păcătosului este păstrată pentru cel drept.

\VS{23}Mâncare multă este în arătura celui sărac, dar este unul nimicit din lipsă de judecată.

\VS{24}Cel care cruță nuiaua sa își urăște fiul, dar cel care îl iubește, îl disciplinează la timp.

\VS{25}Cel drept mănâncă până la săturarea sufletului său, dar pântecele celor stricați va duce lipsă.




\par }\Chap{14}{\PP \VerseOne{1}Fiecare femeie înțeleaptă își zidește casa, dar nechibzuita o dărâmă cu mâinile ei.

\VS{2}Cel ce umblă în integritatea lui se teme de DOMNUL, dar cel ce este pervers în căile sale îl disprețuiește.

\VS{3}În gura celui nebun este un toiag al mândriei, dar buzele celor înțelepți îi vor păstra.

\VS{4}Unde nu sunt boi, ieslea este curată; dar mult câștig este prin tăria boului.

\VS{5}Un martor credincios nu minte, dar un martor fals vântură minciuni.

\VS{6}Un batjocoritor caută înțelepciunea și nu o găsește, dar cunoașterea este ușoară pentru cel ce înțelege.

\VS{7}Pleacă din prezența unui om prost, când nu găsești în el buzele cunoașterii.

\VS{8}Înțelepciunea celui chibzuit este să cunoască propria sa cale, dar nechibzuința proștilor este înșelăciune.

\VS{9}Nebunii iau în râs păcatul, dar printre drepți este favoare.

\VS{10}Inima își cunoaște propria ei amărăciune, și un străin nu se amestecă în bucuria ei.

\VS{11}Casa celor stricați va fi dărâmată, dar tabernacolul celor integri va înflori.

\VS{12}Este o cale care i se pare dreaptă unui om, dar sfârșitul ei sunt căile morții.

\VS{13}Chiar în râs inima este plină de durere, și sfârșitul acelei veselii este întristare.

\VS{14}Cel care decade în inimă va fi umplut cu propriile sale căi, și un om bun va fi umplut din el însuși.

\VS{15}Cel simplu crede fiecare cuvânt, dar omul chibzuit se uită bine la umblarea lui.

\VS{16}Un om înțelept se teme și se depărtează de rău, dar prostul se înfurie și este încrezător.

\VS{17}Cel care repede se mânie lucrează nechibzuit, și un bărbat al planurilor stricate este urât de alții.

\VS{18}Cei simpli moștenesc nechibzuință, dar cei chibzuiți sunt încoronați cu cunoaștere.

\VS{19}Cei răi se apleacă în fața celor buni, și cei stricați la porțile celui drept.

\VS{20}Cel sărac este urât chiar de aproapele său, dar cel bogat are mulți prieteni.

\VS{21}Cel ce disprețuiește pe aproapele său păcătuiește, dar cel ce are milă de săraci, fericit este.

\VS{22}Nu rătăcesc cei ce plănuiesc răul? Dar milă și adevăr vor fi cu cei ce plănuiesc binele.

\VS{23}În toată munca este câștig, dar vorbăria buzelor duce numai la lipsă.

\VS{24}Coroana celor înțelepți este bogăția lor, dar nechibzuința proștilor este nechibzuință.

\VS{25}Un martor adevărat eliberează suflete, dar un martor înșelător vântură minciuni.

\VS{26}În teama de DOMNUL este încredere puternică, și copiii lui vor avea un loc de scăpare.

\VS{27}Teama de DOMNUL este un izvor de viață, ca să depărteze de capcanele morții.

\VS{28}În mulțimea poporului stă onoarea împăratului, dar în lipsa poporului este nimicirea prințului.

\VS{29}Cel încet la furie este omul unei mari înțelegeri, dar cel al unui duh nerăbdător înalță nechibzuință.

\VS{30}O inimă sănătoasă este viața cărnii, dar invidia este putregaiul oaselor.

\VS{31}Cel ce oprimă pe sărac ocărește pe Făcătorul său, dar cel ce îl onorează are milă de sărac.

\VS{32}Cel stricat este alungat în stricăciunea lui, dar cel drept are speranță în moartea sa.

\VS{33}Înțelepciunea se odihnește în inima celui ce are înțelegere, dar ce este în mijlocul proștilor este făcut cunoscut.

\VS{34}Dreptatea înalță o națiune, dar păcatul este ocară pentru orice popor.

\VS{35}Favoarea împăratului este îndreptată spre un servitor înțelept, dar furia lui este împotriva celui ce aduce rușinea.




\par }\Chap{15}{\PP \VerseOne{1}Un răspuns blând înlătură furia, dar cuvintele apăsătoare întărâtă mânia.

\VS{2}Limba înțelepților folosește corect cunoașterea, dar gura proștilor revarsă nechibzuință.

\VS{3}Ochii DOMNULUI sunt în fiecare loc, privind răul și binele.

\VS{4}O limbă sănătoasă este un pom al vieții, dar perversitate în ea este o spărtură în duh.

\VS{5}Un nebun disprețuiește instruirea tatălui său, dar cel ce dă atenție mustrării este chibzuit.

\VS{6}În casa celui drept este mult tezaur, dar în veniturile celui stricat este tulburare.

\VS{7}Buzele celor înțelepți răspândesc cunoaștere, dar inima proștilor nu face la fel.

\VS{8}Sacrificiul celor stricați este urâciune pentru DOMNUL, dar rugăciunea celor integri este desfătarea lui.

\VS{9}Calea celui stricat este urâciune pentru DOMNUL, dar el iubește pe cel ce urmează dreptatea.

\VS{10}Disciplinarea este apăsătoare pentru cel ce părăsește calea, iar cel ce urăște mustrarea va muri.

\VS{11}Iad și distrugere sunt înaintea DOMNULUI; cu cât mai mult sunt atunci inimile copiilor oamenilor.

\VS{12}Un batjocoritor nu iubește pe cel care îl mustră, nici nu se va duce la cei înțelepți.

\VS{13}O inimă veselă face înfățișarea voioasă, dar prin întristarea inimii duhul este frânt.

\VS{14}Inima celui ce are înțelegere caută cunoaștere, dar gura proștilor se hrănește din nechibzuință.

\VS{15}Toate zilele celui nenorocit sunt rele, dar cel cu o inimă veselă are un ospăț neîncetat.

\VS{16}Mai bine puțin, cu teamă de DOMNUL, decât mare tezaur cu tulburare.

\VS{17}Mai bine o masă cu verdețuri unde este iubire, decât boul legat la iesle și ura cu el.

\VS{18}Un om furios stârnește certuri, dar cel încet la mânie liniștește cearta.

\VS{19}Calea leneșului este ca o îngrăditură de spini, dar calea celor drepți este netezită.

\VS{20}Un fiu înțelept face veselie tatălui, dar un om prost disprețuiește pe mama sa.

\VS{21}Nechibzuința este bucurie pentru cel lipsit de înțelepciune, dar un om al înțelegerii umblă cu integritate.

\VS{22}Fără sfat, scopurile sunt dezamăgite, dar în mulțimea sfătuitorilor sunt ele întemeiate.

\VS{23}Un om are bucurie prin răspunsul gurii sale; și ce bun este un cuvânt spus la timpul potrivit!

\VS{24}Pentru cel înțelept calea vieții este deasupra, ca el să se depărteze de iadul de dedesubt.

\VS{25}DOMNUL va dărâma casa celui mândru, dar el va întemeia hotarul văduvei.

\VS{26}Gândurile celor stricați sunt urâciune pentru DOMNUL, dar cuvintele celor puri sunt cuvinte plăcute.

\VS{27}Cel lacom de câștig își tulbură casa, dar cel ce urăște mitele, va trăi.

\VS{28}Inima celui drept studiază ca să răspundă, dar gura celor stricați revarsă lucruri rele.

\VS{29}DOMNUL este departe de cei stricați, dar el ascultă rugăciunea celor drepți.

\VS{30}Lumina ochilor bucură inima, și o veste bună îngrașă oasele.

\VS{31}Urechea care ascultă mustrarea vieții locuiește printre cei înțelepți.

\VS{32}Cel ce refuză instruirea își disprețuiește propriul său suflet, dar cel ce ascultă mustrarea obține înțelegere.

\VS{33}Teama de DOMNUL este instruirea înțelepciunii, și înaintea onoarei este umilința.




\par }\Chap{16}{\PP \VerseOne{1}Pregătirile inimii în om și răspunsul limbii sunt de la DOMNUL.

\VS{2}Toate căile unui om sunt curate în proprii lui ochi, dar DOMNUL cântărește duhurile.

\VS{3}Încredințează lucrările tale DOMNULUI și gândurile tale vor fi întemeiate.

\VS{4}DOMNUL a făcut pentru el însuși toate lucrurile; da, chiar pe cel stricat pentru ziua răului.

\VS{5}Fiecare om îngâmfat în inimă este urâciune pentru DOMNUL; deși merge mână în mână, el nu va rămâne nepedepsit.

\VS{6}Prin milă și adevăr nelegiuirea este îndepărtată, și prin teama de DOMNUL oamenii se depărtează de rău.

\VS{7}Când căile unui om îi plac DOMNULUI, el face chiar pe dușmanii lui să fie în pace cu el.

\VS{8}Mai bine puțin cu dreptate, decât venituri mari fără dreptate.

\VS{9}Inima unui om plănuiește calea lui, dar DOMNUL îi conduce pașii.

\VS{10}O hotărâre divină este pe buzele împăratului; gura lui nu încalcă legea în judecată.

\VS{11}O greutate și o balanță dreaptă sunt ale DOMNULUI; toate greutățile din pungă sunt lucrarea lui.

\VS{12}Pentru împărați este urâciune să comită stricăciune, pentru că tronul este întemeiat prin dreptate.

\VS{13}Buzele drepte sunt desfătarea împăraților și ei iubesc pe acela care vorbește drept.

\VS{14}Furia unui împărat este ca mesagerii morții, dar un om înțelept o va potoli.

\VS{15}În lumina înfățișării împăratului este viață; și favoarea lui este ca un nor de ploaie de primăvară.

\VS{16}Cu cât este mai bine a obține înțelepciune decât aur! Și a obține înțelegere mai de ales decât argint!

\VS{17}Calea largă a celor integri este să se depărteze de rău; cel ce își păzește calea își păstrează sufletul.

\VS{18}Mândria merge înaintea distrugerii și un duh îngâmfat înaintea căderii.

\VS{19}Mai bine să ai un duh umil cu cei de jos, decât să împarți prada cu cei mândri.

\VS{20}Cel ce se comportă cu înțelepciune într-un lucru va găsi binele; și oricine se încrede în DOMNUL este fericit.

\VS{21}Cel înțelept în inimă se va numi chibzuit; și dulceața buzelor adaugă învățătură.

\VS{22}Înțelegerea este un izvor de viață pentru cel ce o are, dar instruirea nechibzuiților este nechibzuință.

\VS{23}Inima celui înțelept îi face gura chibzuită și adaugă învățătură buzelor sale.

\VS{24}Cuvintele plăcute sunt ca un fagure de miere, dulci pentru suflet și sănătate pentru oase.

\VS{25}Este o cale care i se pare dreaptă unui om, dar sfârșitul ei sunt căile morții.

\VS{26}Cel ce muncește, muncește pentru el însuși, fiindcă gura lui poftește aceasta de la el.

\VS{27}Un om neevlavios sapă să scoată răul la iveală și pe buzele sale este ca un foc arzător.

\VS{28}Un om pervers seamănă ceartă, și un șoptitor desparte prieteni buni.

\VS{29}Un om violent ademenește pe aproapele său și îl conduce pe calea care nu este bună.

\VS{30}El își închide ochii ca să uneltească lucruri perverse; mișcându-și buzele duce răul la împlinire.

\VS{31}Capul cărunt este o coroană a gloriei, dacă este găsit pe calea dreptății.

\VS{32}Cel încet la mânie este mai bun decât cel tare, și cel ce își stăpânește duhul, decât cel ce ia o cetate.

\VS{33}Sorțul este aruncat în poală, dar întregul verdict al acestuia este al DOMNULUI.




\par }\Chap{17}{\PP \VerseOne{1}Mai bine o bucată de pâine uscată și liniște cu ea, decât o casă plină de carnea sacrificiilor cu ceartă.

\VS{2}Un servitor înțelept va conduce peste un fiu care aduce rușine și va avea parte de moștenire între frați.

\VS{3}Creuzetul este pentru argint și cuptorul pentru aur, dar DOMNUL încearcă inimile.

\VS{4}Un făptuitor al stricăciunii dă atenție buzelor înșelătoare, și un mincinos deschide urechea la o limbă rea.

\VS{5}Oricine batjocorește pe sărac ocărăște pe Făcătorul său, și cel care se bucură la dezastre nu va rămâne nepedepsit.

\VS{6}Copiii copiilor sunt coroana bătrânilor și gloria copiilor sunt părinții lor.

\VS{7}Prostului nu i se potrivește o vorbire aleasă; cu atât mai puțin buze mincinoase unui prinț.

\VS{8}Un dar este asemenea unei pietre prețioase în ochii celui ce îl are; oriîncotro se întoarce, prosperă.

\VS{9}Cel ce acoperă o fărădelege caută iubire, dar cel ce tot repetă un lucru separă prieteni buni.

\VS{10}O mustrare își găsește loc mult mai adânc la un om înțelept, decât o sută de lovituri la un prost.

\VS{11}Un om care face rău caută numai rebeliune; de aceea împotriva lui va fi trimis un mesager crud.

\VS{12}Mai bine să întâlnească un om o ursoaică jefuită de puii ei, decât un prost în nechibzuința lui.

\VS{13}Oricine răsplătește cu rău pentru bine, răul nu se va depărta de casa lui.

\VS{14}Începutul certei este ca atunci când cineva dă drumul la ape; de aceea părăsește cearta înainte să fii amestecat în ea.

\VS{15}Cel ce declară drept pe cel stricat și cel ce condamnă pe cel drept, chiar amândoi sunt urâciune pentru DOMNUL.

\VS{16}La ce folosește un preț în mâna unui prost pentru a obține înțelepciune, văzând că nu are inimă pentru aceasta?

\VS{17}Un prieten iubește în toate timpurile, și un frate este născut pentru timpuri de restriște.

\VS{18}Un om lipsit de înțelegere bate palma și devine garant în prezența prietenilor săi.

\VS{19}Cel ce iubește cearta iubește fărădelegea, și cel ce își înalță poarta caută distrugere.

\VS{20}Cel ce are o inimă perversă nu găsește niciun bine, și cel ce are o limbă perversă cade în ticăloșie.

\VS{21}Cel ce dă naștere unui prost face aceasta spre întristarea lui, și tatăl unui nebun nu are bucurie.

\VS{22}O inimă veselă face bine ca un medicament, dar un duh frânt usucă oasele.

\VS{23}Un om stricat ia un dar din sân ca să strice căile judecății.

\VS{24}Înțelepciune este înaintea celui ce are înțelegere, dar ochii unui prost sunt ațintiți la marginile pământului.

\VS{25}Un fiu prost este o mâhnire pentru tatăl său și amărăciune pentru cea care l-a născut.

\VS{26}De asemenea să pedepsești pe cel drept nu este bine, nici să lovești pe prinți pentru echitate.

\VS{27}Cel ce are cunoaștere își cruță cuvintele, și un om al înțelegerii are un duh ales.

\VS{28}Chiar un nebun este considerat înțelept când își ține gura, și cel ce își închide buzele ca om chibzuit.




\par }\Chap{18}{\PP \VerseOne{1}Prin dorință un om, separându-se, caută și se amestecă cu toată înțelepciunea.

\VS{2}Un prost nu își găsește plăcerea în înțelegere, ci în descoperirea inimii sale.

\VS{3}Când vine cel stricat vine și disprețul, și cu mârșăvia, ocara.

\VS{4}Cuvintele gurii unui om sunt ca ape adânci, iar izvorul înțelepciunii ca un pârâu revărsat.

\VS{5}Nu este bine a părtini persoana celui stricat, nu este bine a doborî pe cel drept în judecată.

\VS{6}Buzele prostului intră în ceartă și gura lui cere lovituri.

\VS{7}Gura unui prost îi este nimicire și buzele lui sunt capcana sufletului său.

\VS{8}Vorbele unui bârfitor sunt ca rănile și coboară în părțile cele mai adânci ale pântecelui.

\VS{9}Cel care de asemenea lenevește în lucrul său este frate cu cel care risipește mult.

\VS{10}Numele DOMNULUI este un turn puternic; cel drept aleargă înăuntrul lui și este în siguranță.

\VS{11}Averea bogatului este cetatea lui tare și ca un zid înalt în îngâmfarea lui.

\VS{12}Înainte de nimicire, inima omului este îngâmfată; și înaintea onoarei, este umilință.

\VS{13}Cel ce răspunde la un lucru înainte să îl audă, aceasta este prostie și rușine pentru el.

\VS{14}Duhul unui om îi va sprijini neputința, dar cine poate purta un duh rănit?

\VS{15}Inima celui chibzuit obține cunoaștere și urechea celui înțelept caută cunoaștere.

\VS{16}Darul unui om îi face loc și îl aduce înaintea oamenilor însemnați.

\VS{17}Primul în propria sa cauză pare drept, dar vine aproapele său și îl cercetează.

\VS{18}Sorțul face să înceteze certurile și separă între cei puternici.

\VS{19}Un frate ofensat este mai greu de câștigat decât o cetate tare, și certurile lor sunt ca zăbrelele unui castel.

\VS{20}Pântecele unui om va fi săturat cu rodul gurii sale; și cu câștigul buzelor sale se va îndestula.

\VS{21}Moarte și viață sunt în puterea limbii, și cei ce o iubesc vor mânca din rodul ei.

\VS{22}Oricine găsește o soție găsește un lucru bun și obține favoare de la DOMNUL.

\VS{23}Săracul folosește rugăminți, dar cel bogat răspunde cu asprime.

\VS{24}Un om care are prieteni trebuie să se arate el însuși prietenos; și este un prieten care se lipește mai aproape ca un frate.




\par }\Chap{19}{\PP \VerseOne{1}Mai bine săracul care umblă în integritatea lui, decât cel pervers în buzele lui și este un prost.

\VS{2}De asemenea, nu este bine ca sufletul să fie lipsit de cunoaștere; și cel ce se grăbește cu picioarele sale păcătuiește.

\VS{3}Nechibzuința omului îi pervertește calea, și inima sa se înfurie împotriva DOMNULUI.

\VS{4}Averea face mulți prieteni, dar săracul este separat de aproapele său.

\VS{5}Un martor fals nu va rămâne nepedepsit și cel ce vântură minciuni nu va scăpa.

\VS{6}Mulți vor implora favoarea prințului, și fiecare om este prietenul celui ce dă daruri.

\VS{7}Toți frații celui sărac îl urăsc; cu cât mai mult se îndepărtează prietenii lui de el? El îi urmărește cu vorbe, totuși ei îi lipsesc.

\VS{8}Cel ce obține înțelepciune își iubește propriul suflet; cel ce păstrează înțelegerea va găsi binele.

\VS{9}Un martor fals nu va rămâne nepedepsit și cel ce vântură minciuni va pieri.

\VS{10}Desfătarea nu este potrivită pentru un prost; cu atât mai puțin pentru un servitor să aibă conducere peste prinți.

\VS{11}Discernământul unui om amână mânia sa; și este gloria lui să treacă cu vederea o fărădelege.

\VS{12}Furia împăratului este ca răgetul leului, dar favoarea lui este ca roua peste iarbă.

\VS{13}Un fiu prost este nenorocirea tatălui său, și certurile soției sunt picurare neîncetată.

\VS{14}Casa și averile sunt moștenirea părinților, și o soție chibzuită este de la DOMNUL.

\VS{15}Lenevia te aruncă într-un somn adânc, și un suflet trândav va suferi foame.

\VS{16}Cel ce păstrează porunca își păstrează propriul suflet, dar cel care își disprețuiește căile va muri.

\VS{17}Cel ce are milă de sărac împrumută DOMNULUI, și ceea ce el a dat, el îi va plăti din nou.

\VS{18}Disciplinează pe fiul tău cât este speranță și nu lăsa sufletul tău să cedeze din cauza plânsului său.

\VS{19}Un om al unei mari furii va suferi pedeapsă; deoarece, dacă îl eliberezi, totuși va trebui să o faci din nou.

\VS{20}Ascultă sfatul și primește instruirea, ca să fii înțelept la sfârșitul tău.

\VS{21}Multe sunt planurile în inima unui om; totuși sfatul DOMNULUI, acela va sta în picioare.

\VS{22}Dorința unui om este bunătatea sa, și un om sărac este mai bun decât un mincinos.

\VS{23}Teama de DOMNUL tinde la viață, și cel ce o are va trăi satisfăcut; nu va fi vizitat de rău.

\VS{24}Un leneș își ascunde mâna în sân și nici măcar nu și-o duce la gură din nou.

\VS{25}Lovește pe batjocoritor și cel simplu va lua seama; și mustră pe unul ce are înțelegere și el va înțelege cunoașterea.

\VS{26}Cel ce jefuiește pe tată și își alungă mama, este un fiu care face rușine și aduce ocară.

\VS{27}Încetează, fiul meu, să asculți instruirea care te abate de la cuvintele cunoașterii.

\VS{28}Un martor neevlavios batjocorește judecata, și gura celui stricat mănâncă nelegiuire.

\VS{29}Judecăți sunt pregătite pentru batjocoritori și lovituri pentru spatele proștilor.




\par }\Chap{20}{\PP \VerseOne{1}Vinul este un batjocoritor, băutura tare este zgomotoasă; și oricine este înșelat cu ele nu este înțelept.

\VS{2}Spaima unui împărat este ca răgetul unui leu; oricine îl provoacă la mânie păcătuiește împotriva propriului suflet.

\VS{3}Este onoare pentru un om să se oprească de la ceartă, dar fiecare nebun se va amesteca.

\VS{4}Cel leneș nu va ara din cauza frigului; de aceea va cerși la seceriș și nu va avea nimic.

\VS{5}Sfatul în inima omului este ca apa adâncă, dar un om al înțelegerii îl va scoate afară.

\VS{6}Cei mai mulți oameni vor vesti fiecare propria bunătate, dar cine poate găsi un om credincios?

\VS{7}Cel drept umblă în integritatea sa; copiii lui sunt binecuvântați după el.

\VS{8}Un împărat care șade pe tronul de judecată risipește tot răul cu ochii săi.

\VS{9}Cine poate spune: Mi-am curățit inima, sunt purificat de păcatul meu?

\VS{10}Greutăți diferite și măsuri diferite, amândouă sunt același fel de urâciune pentru DOMNUL.

\VS{11}Chiar un copil este cunoscut prin faptele sale, dacă lucrarea sa este pură și dacă este dreaptă.

\VS{12}Urechea care aude și ochiul care vede, DOMNUL le-a făcut chiar pe amândouă.

\VS{13}Nu iubi somnul, ca nu cumva să ajungi la sărăcie; deschide-ți ochii și te vei sătura cu pâine.

\VS{14}Rău! Rău! spune cumpărătorul, dar după ce pleacă pe calea sa, atunci se fălește.

\VS{15}Este aur și o mulțime de rubine, dar buzele cunoașterii sunt bijuterie de preț.

\VS{16}Ia-i haina celui care este garant pentru un străin și ia o garanție de la el pentru o femeie străină.

\VS{17}Pâinea înșelăciunii este dulce pentru un om, dar după aceea gura i se va umple cu pietriș.

\VS{18}Fiecare scop este întemeiat prin sfat; și cu sfat bun fă război.

\VS{19}Cel ce umblă ca un bârfitor dezvăluie taine; de aceea nu te amesteca cu cel ce flatează cu buzele sale.

\VS{20}Oricine înjură pe tatăl său, sau pe mama sa, lampa lui va fi stinsă în negrul întunericului.

\VS{21}O moștenire poate fi obținută în grabă la început, dar sfârșitul ei nu va fi binecuvântat.

\VS{22}Nu spune: Voi răsplăti răul! Ci așteaptă pe DOMNUL și el te va salva.

\VS{23}Greutăți diferite sunt urâciune pentru DOMNUL, și o balanță înșelătoare nu este bună.

\VS{24}Umbletele omului sunt de la DOMNUL; cum poate atunci un om să înțeleagă propria cale?

\VS{25}Este o cursă pentru omul care mănâncă ceea ce este sfânt și după promisiuni face cercetare.

\VS{26}Un împărat înțelept risipește pe cei stricați și trece cu roata peste ei.

\VS{27}Duhul omului este candela DOMNULUI, cercetând toate părțile adânci ale pântecelui.

\VS{28}Mila și adevărul păstrează pe împărat, și tronul său este susținut prin milă.

\VS{29}Gloria tinerilor este puterea lor, și frumusețea bătrânilor este părul cărunt.

\VS{30}Învinețirea unei răni curăță de rău; la fel și loviturile, părțile ascunse ale pântecelui.




\par }\Chap{21}{\PP \VerseOne{1}Inima împăratului este în mâna DOMNULUI, precum râurile de ape: el o întoarce oriîncotro voiește.

\VS{2}Fiecare cale a omului este dreaptă în propriii ochi, dar DOMNUL cumpănește inimile.

\VS{3}A face dreptate și judecată este pentru DOMNUL mai bine primit decât sacrificiul.

\VS{4}O privire măreață și o inimă mândră și arătura celui stricat, sunt păcat.

\VS{5}Gândurile celui harnic tind doar la abundență dar ale fiecăruia care este pripit doar la lipsă.

\VS{6}Obținerea de tezaure printr-o limbă mincinoasă este o deșertăciune aruncată încolo și încoace de cei ce caută moartea.

\VS{7}Jaful celor stricați îi va nimici, pentru că refuză să facă judecată.

\VS{8}Calea omului este perversă și sucită, dar cât despre cel pur, lucrarea lui este dreaptă.

\VS{9}Mai bine este să locuiești într-un colț al acoperișului casei, decât cu o femeie arțăgoasă într-o casă largă.

\VS{10}Sufletul celui stricat dorește răul; aproapele său nu găsește favoare în ochii lui.

\VS{11}Când batjocoritorul este pedepsit, cel simplu este făcut înțelept; și când cel înțelept este instruit, primește cunoaștere.

\VS{12}Omul drept cu înțelepciune ia aminte la casa celui stricat, dar Dumnezeu răstoarnă pe cei stricați din cauza stricăciunii lor.

\VS{13}Oricine își astupă urechile la strigătul săracului, va striga și el, dar nu va fi ascultat.

\VS{14}Un dar dat în taină potolește mânia, și o răsplată în sân, furia aprinsă.

\VS{15}Este bucurie pentru cel drept să facă judecată, dar nimicire va fi celor ce lucrează nelegiuire.

\VS{16}Omul care rătăcește în afara căii înțelegerii va rămâne în adunarea celor morți.

\VS{17}Cel ce iubește plăcerea va fi un om sărac; cel ce iubește vinul și untdelemnul nu va fi bogat.

\VS{18}Cel stricat va fi o răscumpărare pentru cel drept și călcătorul de lege pentru cel integru.

\VS{19}Mai bine este să locuiești în pustie, decât cu o femeie certăreață și mânioasă.

\VS{20}Este un tezaur de dorit și untdelemn în locuința înțeleptului, dar un om prost le cheltuiește complet.

\VS{21}Cel ce urmează dreptate și milă găsește viață, dreptate și onoare.

\VS{22}Un om înțelept escaladează cetatea celui tare și dărâmă tăria încrederii ei.

\VS{23}Oricine își ține gura sa și limba sa, își ține sufletul lui de la tulburare.

\VS{24}Batjocoritor mândru și îngâmfat este numele lui, al celui ce lucrează în furie mândră.

\VS{25}Dorința celui leneș îl ucide, fiindcă mâinile lui refuză să muncească.

\VS{26}El dorește cu lăcomie cât este ziua de lungă, dar cel drept dă și nu se zgârcește.

\VS{27}Sacrificiul celui stricat este urâciune; cu cât mai mult când îl aduce cu o minte stricată?

\VS{28}Un martor fals va pieri, dar omul care ascultă vorbește statornic.

\VS{29}Un om stricat își înăsprește fața, dar cel integru își conduce calea.

\VS{30}Nu este nici înțelepciune, nici înțelegere, nici sfat împotriva DOMNULUI.

\VS{31}Calul este pregătit pentru ziua bătăliei, dar siguranța este a DOMNULUI.




\par }\Chap{22}{\PP \VerseOne{1}Un nume bun este mai de ales decât mari bogății și favoare binevoitoare mai bine decât aur și argint.

\VS{2}Cel bogat și cel sărac se întâlnesc; DOMNUL este făcătorul lor al tuturor.

\VS{3}Un om chibzuit prevede răul și se ascunde, dar simplii merg înainte și sunt pedepsiți.

\VS{4}Prin umilință și teama de DOMNUL sunt bogății și onoare și viață.

\VS{5}Spini și capcane sunt în calea celui pervers; cel ce își păstrează sufletul va fi departe de ele.

\VS{6}Educă un copil pe calea pe care ar trebui să meargă, și când ajunge bătrân nu se va depărta de ea.

\VS{7}Bogatul stăpânește peste sărac și cel ce ia cu împrumut este servitor al celui ce dă cu împrumut.

\VS{8}Cel ce seamănă nelegiuire va secera deșertăciune, și nuiaua mâniei sale se va sfârși.

\VS{9}Cel ce are un ochi mărinimos va fi binecuvântat, fiindcă dă săracului din pâinea lui.

\VS{10}Alungă batjocoritorul și cearta se va duce; da, discordia și ocara vor înceta.

\VS{11}Cel ce iubește puritatea inimii, pentru harul buzelor sale împăratul îi va fi prieten.

\VS{12}Ochii DOMNULUI păstrează cunoașterea și el răstoarnă cuvintele călcătorului de lege.

\VS{13}Leneșul spune: Este un leu afară, voi fi ucis pe străzi.

\VS{14}Gura femeilor străine este o groapă adâncă; cel ce este detestat de DOMNUL va cădea în ea.

\VS{15}Nechibzuința este legată în inima unui copil, dar nuiaua disciplinării o va alunga departe de la el.

\VS{16}Cel ce oprimă pe sărac ca să își mărească bogățiile și cel ce dă celui bogat, vor ajunge cu siguranță la lipsă.

\VS{17}Apleacă-ți urechea și ascultă cuvintele celui înțelept și dedică-ți inima cunoașterii mele.

\VS{18}Fiindcă este un lucru plăcut dacă le ții înăuntrul tău; ele vor fi întru totul potrivite pe buzele tale.

\VS{19}Eu ți-am făcut cunoscută astăzi, tocmai ție, pentru ca încrederea ta să fie în DOMNUL.

\VS{20}Nu ți-am scris lucruri alese în sfaturi și cunoaștere,

\VS{21}Ca să îți fac cunoscută certitudinea cuvintelor adevărului, ca să răspunzi cu cuvintele adevărului acelora ce trimit la tine?

\VS{22}Nu jefui pe sărac, pentru că el este sărac; nici nu asupri pe cel nenorocit la poartă,

\VS{23}Fiindcă DOMNUL va pleda în cauza lor și va prăda sufletul acelora ce i-au prădat.

\VS{24}Nu te împrieteni cu un om mânios și nu merge împreună cu un om furios,

\VS{25}Ca nu cumva să înveți căile lui și să obții o capcană pentru sufletul tău.

\VS{26}Nu fi unul dintre cei ce bat palma, sau din cei care sunt garanți pentru datorii.

\VS{27}Dacă nu ai nimic de plătit, de ce să ia patul tău de sub tine?

\VS{28}Nu scoate vechea piatră de hotar, pe care părinții tăi au pus-o.

\VS{29}Vezi tu un om harnic în ocupația lui? El va sta în picioare înaintea împăraților; nu va sta în picioare înaintea celor neînsemnați.




\par }\Chap{23}{\PP \VerseOne{1}Când te așezi să mănânci cu un conducător, cu atenție ia aminte la ce este înaintea ta;

\VS{2}Și pune un cuțit la gâtul tău, dacă ești un om dedat apetitului.

\VS{3}Nu dori delicatesele lui, fiindcă ele sunt mâncare înșelătoare.

\VS{4}Nu munci ca să fii bogat; oprește-te de la propria ta înțelepciune.

\VS{5}Îți vei aținti ochii asupra a ceva ce nu este? Fiindcă bogățiile cu siguranță își fac aripi; ele zboară departe ca o acvilă spre cer.

\VS{6}Nu mânca pâinea aceluia ce are un ochi rău, nici nu dori delicatesele lui,

\VS{7}Fiindcă așa cum gândește în inima lui, așa este el; Mănâncă și bea, îți spune el; dar inima lui nu este cu tine.

\VS{8}Bucata pe care ai mâncat-o, o vei vărsa și îți vei pierde cuvintele dulci.

\VS{9}Nu vorbi în urechile unui prost, fiindcă va disprețui înțelepciunea cuvintelor tale.

\VS{10}Nu scoate pietrele vechi de hotar și nu intra în câmpurile celor fără tată,

\VS{11}Fiindcă răscumpărătorul lor este puternic; va pleda împotriva ta în cauza lor.

\VS{12}Dedică-ți inima instruirii și urechile tale cuvintelor cunoașterii.

\VS{13}Nu cruța copilul de la disciplinare, fiindcă dacă îl bați cu nuiaua, nu va muri.

\VS{14}Bate-l cu nuiaua și îi vei elibera sufletul din iad.

\VS{15}Fiul meu, dacă inima ta este înțeleaptă, inima mea se va bucura, chiar a mea.

\VS{16}Da, rărunchii mei se vor bucura când buzele tale spun lucruri drepte.

\VS{17}Să nu invidieze inima ta pe păcătoși, ci rămâi în teama de DOMNUL cât este ziua de lungă.

\VS{18}Căci cu siguranță este un viitor și așteptarea ta nu va fi stârpită.

\VS{19}Ascultă fiul meu și fii înțelept și călăuzește-ți inima pe cale.

\VS{20}Nu fi printre băutorii de vin, printre destrăbălații mâncători de carne;

\VS{21}Fiindcă bețivul și mâncăciosul vor ajunge la sărăcie; și somnolența va îmbrăca pe un om în zdrențe.

\VS{22}Dă ascultare tatălui tău care te-a născut și nu disprețui pe mama ta când este bătrână.

\VS{23}Cumpără adevărul și nu îl vinde; de asemenea înțelepciunea și instruirea și înțelegerea.

\VS{24}Tatăl celui drept se va bucura mult, și cel ce naște un copil înțelept va avea bucurie de la el.

\VS{25}Tatăl tău și mama ta vor fi veseli, și cea care te-a născut se va bucura.

\VS{26}Fiul meu, dă-mi inima ta și lasă-ți ochii să observe căile mele.

\VS{27}Fiindcă o curvă este un șanț adânc, și o femeie străină este o groapă strâmtă.

\VS{28}De asemenea ea pândește ca după pradă și înmulțește pe călcătorii de lege între oameni.

\VS{29}Cine are vaiet? Cine are întristări? Cine are certuri? Cine are bolboroseli? Cine are răni fără motiv? Cine are roșeața ochilor?

\VS{30}Cei ce adastă îndelung la vin, cei ce se duc să caute vinul amestecat.

\VS{31}Nu te uita la vin când este roșu, când își arată culoarea în pahar, când se mișcă singur.

\VS{32}La urmă mușcă precum un șarpe și înțeapă ca o viperă.

\VS{33}Ochii tăi vor privi femei străine și inima ta va rosti lucruri perverse.

\VS{34}Da, vei fi ca acela ce se întinde în mijlocul mării, sau ca acela ce se întinde în vârful unui catarg.

\VS{35}M-au lovit, vei spune tu, și nu am fost rănit; m-au bătut și nu am simțit; când mă voi trezi? Îl voi căuta din nou.




\par }\Chap{24}{\PP \VerseOne{1}Nu invidia pe oamenii răi, nici nu dori să fii cu ei.

\VS{2}Fiindcă inima lor studiază nimicirea și buzele lor vorbesc ticăloșie.

\VS{3}Prin înțelepciune este zidită o casă; și prin înțelegere este întemeiată;

\VS{4}Și prin cunoaștere vor fi încăperile umplute cu toate averile prețioase și plăcute.

\VS{5}Un om înțelept este puternic; da, un om al cunoașterii mărește puterea.

\VS{6}Căci prin sfat înțelept îți vei purta războiul, și în mulțimea sfătuitorilor este siguranță.

\VS{7}Înțelepciunea este prea înaltă pentru un nebun; el nu își deschide gura la poartă.

\VS{8}Cel ce plănuiește să facă răul va fi numit o persoană ticăloasă.

\VS{9}Gândul la nechibzuință este păcat, și batjocoritorul este urâciune pentru oameni.

\VS{10}Dacă leșini în ziua de restriște, puterea ta este mică.

\VS{11}Dacă te abții să eliberezi pe cei duși la moarte și pe aceia ce sunt gata să fie uciși,

\VS{12}Dacă spui: Iată, noi nu am știut aceasta; nu ia aminte el, cel ce cumpănește inimile? Și cel ce îți păzește sufletul, nu știe aceasta? Și nu va întoarce fiecărui om conform faptelor sale?

\VS{13}Fiul meu, mănâncă miere, pentru că este bună; și fagurele care este dulce pentru cerul gurii tale;

\VS{14}Așa va fi cunoașterea înțelepciunii pentru sufletul tău; după ce ai găsit-o, atunci va fi o răsplată și așteptarea ta nu va fi stârpită.

\VS{15}Nu pândi stricatule, împotriva locuinței celui drept; nu jefui locul lui de odihnă;

\VS{16}Fiindcă un om drept cade de șapte ori și se ridică din nou, dar cel stricat va cădea în ticăloșie.

\VS{17}Nu te bucura când dușmanul tău cade și nu lăsa să se veselească inima ta când el se poticnește,

\VS{18}Ca nu cumva DOMNUL să vadă și să nu îi placă și să își întoarcă furia de la el.

\VS{19}Nu te îngrijora din cauza celor răi, nici nu fi invidios pe cei stricați,

\VS{20}Deoarece pentru cel rău nu va fi nicio răsplată; candela celui stricat va fi stinsă.

\VS{21}Fiul meu, teme-te de DOMNUL și de împărat; și nu te amesteca cu cei ce sunt dedați schimbării,

\VS{22}Căci nenorocirea lor va veni dintr-o dată și cine știe ruina amândurora?

\VS{23}Acestea aparțin de asemenea înțeleptului. Nu este bine să părtinești oamenii la judecată.

\VS{24}Cel ce spune celui stricat: Tu ești drept; pe el îl va blestema poporul, națiunile îl vor detesta;

\VS{25}Dar celor ce îl mustră va fi desfătare și o bună binecuvântare va veni peste ei.

\VS{26}Fiecare va săruta buzele celui ce dă un răspuns drept.

\VS{27}Pregătește-ți lucrarea de afară și potrivește-ți-o la câmp, și după aceea zidește-ți casa.

\VS{28}Nu fi martor fără motiv împotriva aproapelui tău; și nu înșela cu buzele tale.

\VS{29}Nu spune: Îi voi face cum mi-a făcut; îi voi întoarce omului conform faptelor sale.

\VS{30}Am trecut pe lângă câmpul leneșului și pe lângă via omului lipsit de înțelegere,

\VS{31}Și, iată, peste tot crescuseră spini, și mărăcini acoperiseră suprafața ei și zidul ei de piatră a fost dărâmat.

\VS{32}Atunci am văzut și cu grijă am luat aminte; m-am uitat la acestea și am primit instruire.

\VS{33}Încă puțin somn, puțină ațipire, puțină încrucișare a mâinilor pentru a dormi;

\VS{34}Așa va veni sărăcia ta ca unul care călătorește și lipsa ta ca un om înarmat.




\par }\Chap{25}{\PP \VerseOne{1}Acestea sunt de asemenea proverbe ale lui Solomon, pe care bărbații lui Ezechia, împăratul lui Iuda, le-au transcris.

\VS{2}Este gloria lui Dumnezeu să ascundă un lucru, dar onoarea împăraților este să cerceteze un lucru.

\VS{3}Cerul pentru înălțime, pământul pentru adâncime și inima împăraților este de nepătruns.

\VS{4}Îndepărtează zgura de pe argint și argintarului îi va ieși un vas.

\VS{5}Înlătură pe cel stricat dinaintea împăratului și tronul lui va fi întemeiat în dreptate.

\VS{6}Nu te semeți în prezența împăratului și nu sta în picioare în locul celor mari;

\VS{7}Fiindcă mai bine este să ți se spună: Vino aici sus; decât să fii înjosit în prezența prințului pe care ochii tăi l-au văzut.

\VS{8}Nu te grăbi să te arunci la ceartă, ca nu cumva în cele din urmă să nu știi ce să faci, când aproapele tău te face de rușine.

\VS{9}Dezbate cauza ta cu aproapele tău și nu dezvălui o taină altuia,

\VS{10}Ca nu cumva să te facă de rușine cel ce îl aude și dezonoarea ta să nu o poți înlătura.

\VS{11}Un cuvânt spus la timp potrivit, este ca mere de aur încrustate în argint.

\VS{12}Ca un cercel de aur și ca o podoabă de aur pur, așa este un mustrător înțelept asupra urechii ascultătoare.

\VS{13}Ca răceala zăpezii în timpul secerișului, așa este un mesager credincios pentru cei ce îl trimit, fiindcă răcorește sufletul stăpânilor lui.

\VS{14}Oricine se fălește cu un dar fals este ca norii și vântul fără ploaie.

\VS{15}Prin îndelungă răbdare este un prinț convins și o limbă blândă zdrobește osul.

\VS{16}Ai găsit miere? Mănâncă atât cât să îți fie de ajuns, ca nu cumva să te saturi de aceasta și să o vomiți.

\VS{17}Retrage-ți piciorul din casa aproapelui tău, ca nu cumva să se sature de tine și să te urască.

\VS{18}Un om care aduce o mărturie falsă împotriva aproapelui său este un baros și o sabie și o săgeată ascuțită.

\VS{19}Încrederea într-un om necredincios în timp de tulburare este ca un dinte rupt și un picior scrântit.

\VS{20}Ca cel ce îți scoate haina pe vreme rece și ca oțetul pe silitră, așa este cel ce cântă cântece unei inimi îndurerate.

\VS{21}Dacă dușmanul tău este flămând, dă-i să mănânce pâine; și dacă este însetat, dă-i să bea apă;

\VS{22}Fiindcă vei îngrămădi cărbuni încinși pe capul lui și DOMNUL te va răsplăti.

\VS{23}Vântul de nord alungă ploaia; tot așa alungă o înfățișare mânioasă limba calomniatoare.

\VS{24}Mai bine să locuiești într-un colț al acoperișului casei, decât cu o femeie arțăgoasă și într-o casă largă.

\VS{25}Ca ape reci pentru un suflet însetat, așa este o veste bună dintr-o țară îndepărtată.

\VS{26}Un om drept, căzând înaintea celui stricat, este ca o fântână tulburată și ca un izvor spurcat.

\VS{27}Nu este bine să mănânci multă miere; așa și pentru oameni să caute propria lor glorie nu este glorie.

\VS{28}Cel ce nu are stăpânire peste propriul său duh, este ca o cetate dărâmată, fără ziduri.




\par }\Chap{26}{\PP \VerseOne{1}Ca zăpada vara și ploaia la seceriș, așa și onoarea nu este potrivită pentru un prost.

\VS{2}Cum rătăcește pasărea, cum zboară rândunica, tot așa nu va veni blestemul neîntemeiat.

\VS{3}Un bici pentru cal, un frâu pentru măgar și o nuia pentru spatele prostului.

\VS{4}Nu răspunde unui prost conform nechibzuinței lui, ca nu cumva și tu să fii asemenea lui.

\VS{5}Răspunde unui prost conform nechibzuinței lui, ca nu cumva să fie înțelept în îngâmfarea lui.

\VS{6}Cel ce trimite un mesaj prin mâna unui prost, retează picioarele și bea pagubă.

\VS{7}Picioarele șchiopului nu sunt egale; așa este o parabolă în gura proștilor.

\VS{8}Precum cel ce pune o piatră în praștie, așa este cel ce dă onoare unui prost.

\VS{9}Precum un spin străpunge mâna bețivului, așa este o parabolă în gura proștilor.

\VS{10}Dumnezeul cel mare care a făcut toate lucrurile răsplătește deopotrivă prostului și răsplătește călcătorilor de lege.

\VS{11}Cum se întoarce un câine la vărsătura lui, așa se întoarce un prost la nechibzuința lui.

\VS{12}Vezi un om înțelept în îngâmfarea lui? Este mai multă speranță pentru un prost decât pentru el.

\VS{13}Leneșul spune: Este un leu pe cale; un leu este pe străzi.

\VS{14}Cum se răsucește ușa pe balamalele ei, tot așa și leneșul pe patul său.

\VS{15}Leneșul își ascunde mâna în sân; îl mâhnește să o mai ducă din nou la gură.

\VS{16}Leneșul este mai înțelept în îngâmfarea lui decât șapte bărbați care pot întoarce un motiv.

\VS{17}Cel ce trece alăturea și se amestecă în cearta care nu îi aparține, este ca unul care apucă un câine de urechi.

\VS{18}Precum un nebun care aruncă tăciuni, săgeți și moarte,

\VS{19}Așa este cel ce înșală pe aproapele său și spune: Nu glumesc doar?

\VS{20}Unde nu este lemn, focul se stinge; tot așa, unde nu este bârfitor, cearta încetează.

\VS{21}Precum cărbuni sunt pentru cărbuni aprinși și lemn pentru foc, așa este un bărbat certăreț pentru aprinderea certei.

\VS{22}Cuvintele unui bârfitor sunt ca rănile și coboară în părțile cele mai adânci ale pântecelui.

\VS{23}Buze arzătoare și o inimă stricată sunt ca un ciob acoperit cu zgura argintului.

\VS{24}Cel ce urăște se preface cu buzele sale și strânge înșelăciune înăuntrul său;

\VS{25}Când vorbește amabil, să nu îl crezi, fiindcă sunt șapte urâciuni în inima lui.

\VS{26}Cel a cărui ură este acoperită prin înșelătorie, stricăciunea lui va fi arătată înaintea întregii adunări.

\VS{27}Oricine sapă o groapă va cădea în ea; și cel ce rostogolește o piatră, aceasta se va întoarce asupra lui.

\VS{28}O limbă mincinoasă urăște pe cei nenorociți prin ea, și o gură lingușitoare lucrează ruină.




\par }\Chap{27}{\PP \VerseOne{1}Nu te făli cu ziua de mâine, fiindcă nu știi ce poate aduce o zi.

\VS{2}Altul să te laude și nu gura ta; un străin și nu buzele tale.

\VS{3}O piatră este grea și nisipul este greu, dar furia nebunului este mai grea decât amândouă.

\VS{4}Furia este crudă și mânia cumplită, dar cine este în stare să stea în picioare în fața invidiei?

\VS{5}Mustrarea pe față este mai bună decât iubirea tainică.

\VS{6}Credincioase sunt rănile unui prieten, dar sărutările unui dușman sunt înșelătoare.

\VS{7}Sufletul sătul se scârbește de un fagure, dar pentru sufletul flămând fiecare lucru amar este dulce.

\VS{8}Precum o pasăre ce rătăcește de la cuibul ei, așa este un om ce rătăcește de la locul lui.

\VS{9}Untdelemnul și parfumul bucură inima; așa face dulceața prietenului unui om prin sfat inimos.

\VS{10}Nu părăsi pe prietenul tău și nici pe prietenul tatălui tău; nici nu intra în casa fratelui tău în ziua nenorocirii tale; fiindcă mai bun este un vecin aproape, decât un frate îndepărtat.

\VS{11}Fiul meu, fii înțelept și înveselește-mi inima, ca să răspund celui ce mă ocărăște.

\VS{12}Un om chibzuit prevede răul și se ascunde, dar simplii merg înainte și sunt pedepsiți.

\VS{13}Ia-i haina celui care este garant pentru un străin; și ia o garanție de la el pentru o femeie străină.

\VS{14}Cel ce binecuvântează pe prietenul său cu voce tare, sculându-se devreme de dimineață, aceasta i se va considera un blestem.

\VS{15}O picurare neîncetată într-o zi foarte ploioasă și o femeie certăreață sunt la fel.

\VS{16}Oricine o ascunde, ascunde vântul și untdelemnul din mâna lui dreaptă, care se trădează.

\VS{17}Fier ascute fier; tot așa un om ascute înfățișarea prietenului său.

\VS{18}Oricine ține smochinul va mânca din rodul lui; tot așa cel ce îngrijește pe stăpânul său va fi onorat.

\VS{19}Precum în apă, fața răspunde feței, tot așa inima omului răspunde omului.

\VS{20}Iadul și nimicirea nu sunt pline niciodată; tot așa, ochii omului nu sunt săturați niciodată.

\VS{21}Precum creuzetul pentru argint și cuptorul pentru aur, așa este un om, laudei sale.

\VS{22}Chiar dacă ai pisa un nebun în piuă printre grăunțe cu un pisălog, totuși nechibzuința lui nu se va depărta de el.

\VS{23}Fii atent ca să cunoști starea turmelor tale și privește bine cirezile tale.

\VS{24}Deoarece bogățiile nu sunt pentru totdeauna; și coroana durează din generație în generație?

\VS{25}Fânul se arată și iarba nouă apare și ierburile munților sunt strânse.

\VS{26}Mieii sunt pentru îmbrăcămintea ta și caprele sunt prețul câmpului.

\VS{27}Și vei avea destul lapte de capră pentru mâncarea ta, pentru mâncarea casei tale și pentru întreținerea servitoarelor tale.




\par }\Chap{28}{\PP \VerseOne{1}Cel stricat fuge când nu îl urmărește nimeni, dar cei drepți sunt cutezători ca un leu.

\VS{2}Din cauza fărădelegii unei țări sunt mulți prinți în ea, dar printr-un om al priceperii și cunoașterii, starea țării va fi prelungită.

\VS{3}Un om sărac care asuprește pe sărac este ca o ploaie torențială care nu lasă mâncare.

\VS{4}Cei ce părăsesc legea laudă pe cei stricați, dar cei ce țin legea se luptă cu ei.

\VS{5}Oamenii răi nu înțeleg judecata, dar cei ce caută pe DOMNUL înțeleg totul.

\VS{6}Mai bun este săracul care umblă în integritatea lui, decât cel care este pervers în căile lui, deși este bogat.

\VS{7}Oricine ține legea este un fiu înțelept, dar cel ce este un însoțitor al celor destrăbălați rușinează pe tatăl său.

\VS{8}Cel ce prin camătă și câștig nedrept își mărește averea, o va aduna pentru cel ce se va milostivi de săraci.

\VS{9}Cel ce își întoarce urechea de la auzirea legii, chiar și rugăciunea lui va fi urâciune.

\VS{10}Oricine duce pe cei drepți în rătăcire pe o cale rea, va cădea el însuși în propria lui groapă; dar cei integri vor avea în posesiune lucruri bune.

\VS{11}Omul bogat este înțelept în îngâmfarea lui, dar săracul care are înțelegere îl cercetează.

\VS{12}Când cei drepți se bucură este o mare glorie, dar când cei stricați se ridică, omul se ascunde.

\VS{13}Cel ce își acoperă păcatele nu va prospera, dar oricine le mărturisește și se lasă de ele va primi milă.

\VS{14}Fericit este omul care se teme întotdeauna, dar cel ce își împietrește inima va cădea în ticăloșie.

\VS{15}Precum un leu care rage și un urs căutând pradă, așa este un conducător stricat peste poporul sărac.

\VS{16}Prințul care duce lipsă de înțelegere este și un mare opresor, dar cel ce urăște lăcomia își va lungi zilele.

\VS{17}Un om care varsă violent sângele oricărei persoane va fugi la groapă; să nu îl oprească nimeni.

\VS{18}Oricine umblă cu integritate va fi salvat, dar cel pervers în căile lui va cădea fără întârziere.

\VS{19}Cel ce își ară pământul va avea multă pâine, dar cel ce se duce după oameni de nimic va avea destulă sărăcie.

\VS{20}Un om credincios va abunda cu binecuvântări, dar cel ce se grăbește să fie bogat nu va fi nevinovat.

\VS{21}Nu este bine să părtinești oamenii; chiar pentru o bucată de pâine acel om va călca legea.

\VS{22}Cel ce se grăbește să se îmbogățească are un ochi rău și nu ia aminte că sărăcia va veni peste el.

\VS{23}Cel care mustră un om la sfârșit va găsi mai multă favoare decât cel ce lingușește cu limba.

\VS{24}Oricine jefuiește pe tatăl său sau pe mama sa și spune: Nu este fărădelege; același este însoțitorul unui nimicitor.

\VS{25}Cel mândru în inimă stârnește ceartă, dar cel ce își pune încrederea în DOMNUL va fi îngrășat.

\VS{26}Cel ce se încrede în propria inimă este un prost, dar oricine umblă cu înțelepciune va fi eliberat.

\VS{27}Cel ce dă săracului nu va duce lipsă, dar cel ce își acoperă ochii va avea multe blesteme.

\VS{28}Când cei stricați se înalță, oamenii se ascund; dar când pier cei răi, cei drepți se înmulțesc.




\par }\Chap{29}{\PP \VerseOne{1}Cel care, fiind deseori mustrat, își înțepenește gâtul, va fi nimicit dintr-o dată și fără remediu.

\VS{2}Când cei drepți sunt în autoritate, poporul se bucură; dar când cel stricat conduce, poporul jelește.

\VS{3}Oricine iubește înțelepciunea bucură pe tatăl său, dar cel ce se însoțește cu curvele își cheltuiește averea.

\VS{4}Prin judecată împăratul întemeiază țara, dar cel ce primește daruri o dărâmă.

\VS{5}Un om care lingușește pe vecinul său întinde o cursă pentru picioarele sale.

\VS{6}În fărădelegea unui om rău se află o capcană, dar cel drept cântă și se bucură.

\VS{7}Cel drept ia aminte la cauza săracului, dar cel stricat dă atenție să nu o cunoască.

\VS{8}Oamenii batjocoritori aduc o cetate în capcană, dar oamenii înțelepți întorc furia.

\VS{9}Dacă un om înțelept se ceartă cu un om nebun, fie că se înfurie, fie că râde, nu este odihnă.

\VS{10}Cei setoși de sânge urăsc pe cel integru, dar cei drepți îi caută sufletul.

\VS{11}Un prost își rostește toată mintea, dar un om înțelept o păstrează până mai târziu.

\VS{12}Dacă un conducător dă ascultare la minciuni, toți servitorii lui sunt stricați.

\VS{13}Săracul și omul înșelător se întâlnesc, dar DOMNUL le luminează ochii la amândoi.

\VS{14}Împăratul care cu credincioșie judecă pe sărac va avea tronul lui întemeiat pentru totdeauna.

\VS{15}Nuiaua și mustrarea dau înțelepciune, dar un copil lăsat de capul lui o face de rușine pe mama lui.

\VS{16}Când cei stricați se înmulțesc, crește fărădelegea, dar cei drepți vor vedea căderea lor.

\VS{17}Corectează pe fiul tău și îți va da odihnă; da, el va da desfătare sufletului tău.

\VS{18}Unde nu este viziune poporul piere, dar cel ce ține legea, fericit este el.

\VS{19}Un servitor nu va fi corectat prin cuvinte, căci deși înțelege nu va răspunde.

\VS{20}Vezi tu pe un om pripit în vorbele lui? Este mai multă speranță pentru un prost decât pentru el.

\VS{21}Cel ce cu grijă crește pe servitorul său din copilărie, el îi va deveni fiu de-a lungul timpului.

\VS{22}Un om mânios stârnește ceartă și un om furios abundă în fărădelege.

\VS{23}Mândria unui om îl va înjosi, dar onoarea îl va sprijini pe cel umil în duh.

\VS{24}Cel ce este partener cu un hoț își urăște propriul suflet; aude blestemul și nu îl dă pe față.

\VS{25}Teama de om aduce o capcană, dar oricine își pune încrederea în DOMNUL va fi în siguranță.

\VS{26}Mulți caută favoarea conducătorului, dar judecata fiecărui om vine de la DOMNUL.

\VS{27}Un om nedrept este o urâciune pentru cel drept, și cel integru pe cale este urâciune pentru cel stricat.




\par }\Chap{30}{\PP \VerseOne{1}Cuvintele lui Agur, fiul lui Iache, profeția; omul i-a vorbit lui Itiel, chiar lui Itiel și lui Ucal;

\VS{2}Cu siguranță, eu sunt mai neghiob decât oricare om și nu am înțelegerea unui om.

\VS{3}Nici nu am învățat înțelepciune, nici nu am cunoașterea celui sfânt.

\VS{4}Cine a urcat în cer, sau a coborât? Cine a strâns vântul în pumnii săi? Cine a legat apele într-o manta? Cine a întemeiat toate marginile pământului? Care este numele lui și care este numele fiului său, dacă poți spune?

\VS{5}Fiecare cuvânt al lui Dumnezeu este pur; el este un scut pentru cei ce își pun încrederea în el.

\VS{6}Nu adăuga la cuvintele lui, ca nu cumva să te mustre și să fii găsit mincinos.

\VS{7}Două lucruri am cerut de la tine; nu mi le refuza înainte să mor;

\VS{8}Îndepărtează de la mine deșertăciune și minciuni, nu îmi da nici sărăcie, nici bogăție; hrănește-mă cu mâncare potrivită mie,

\VS{9}Ca nu cumva să fiu sătul și să te neg și să spun: Cine este DOMNUL? Sau ca nu cumva să fiu sărac și să fur și să iau numele Dumnezeului meu în deșert.

\VS{10}Nu acuza pe un servitor stăpânului său, ca nu cumva să te blesteme și să fii găsit vinovat.

\VS{11}Este o generație care blestemă pe tatăl lor și nu binecuvântează pe mama lor.

\VS{12}Este o generație care este pură în propriii ochi și totuși nu este spălată de murdăria lor.

\VS{13}Este o generație, cât de îngâmfați sunt ochii lor! Și pleoapele lor sunt înălțate.

\VS{14}Este o generație a căror dinți sunt ca săbiile și a căror colți sunt ca niște cuțite, ca să mănânce pe sărac de pe fața pământului și pe nevoiaș din mijlocul oamenilor.

\VS{15}Lipitoarea are două fiice care strigă: Dă, dă! Sunt trei lucruri care nu sunt niciodată săturate, da, patru sunt lucrurile care nu spun: Este destul:

\VS{16}Mormântul și pântecele sterp și pământul care nu este umplut cu apă și focul care nu spune: Este destul!

\VS{17}Ochiul care își bate joc de tată și disprețuiește ascultarea de mama sa, corbii din vale îl vor smulge și acvilele tinere îl vor mânca.

\VS{18}Sunt trei lucruri prea minunate pentru mine, da, patru lucruri pe care nu le cunosc:

\VS{19}Calea unei acvile în văzduh și calea unui șarpe pe stâncă și calea unei corăbii în mijlocul mării și calea unui bărbat cu o tânără.

\VS{20}Astfel este calea unei femei adultere: mănâncă, își șterge gura și spune: Nu am făcut nicio stricăciune.

\VS{21}Pentru trei lucruri pământul este neliniștit și pentru patru nu mai poate suporta:

\VS{22}Pentru un rob când domnește și un prost când este săturat cu mâncare,

\VS{23}Pentru o femeie odioasă când se căsătorește; și o roabă ce este moștenitoarea stăpânei ei.

\VS{24}Patru lucruri sunt mici pe pământ, dar sunt foarte înțelepte:

\VS{25}Furnicile sunt un popor fără putere, totuși își pregătesc mâncarea în timpul verii;

\VS{26}Iepurii de stâncă sunt doar un popor firav, totuși își fac locuințele în stânci;

\VS{27}Lăcustele nu au împărat, totuși merg înainte în cete;

\VS{28}Păianjenul se agață cu mâinile lui și este în palatele împăraților.

\VS{29}Trei sunt lucrurile care merg bine, da, patru sunt frumoase în umblarea lor:

\VS{30}Un leu care este cel mai puternic între fiare și nu se dă înapoi în fața niciuneia;

\VS{31}Un ogar, de asemenea un țap și un împărat, împotriva căruia nu este răzvrătire.

\VS{32}Dacă ai lucrat prostește în a te înălța, sau dacă ai plănuit răul, acoperă-ți gura cu mâna.

\VS{33}Cu siguranță baterea laptelui aduce unt și răsucirea nasului aduce sânge; tot așa forțarea furiei aduce ceartă.




\par }\Chap{31}{\PP \VerseOne{1}Cuvintele împăratului Lemuel, profeția pe care mama lui l-a învățat.

\VS{2}Ce, fiul meu? Și ce, fiul pântecelui meu? Și ce, fiul promisiunilor mele?

\VS{3}Nu da vigoarea ta femeilor, nici căile tale aceleia ce distruge împărați.

\VS{4}Nu este pentru împărați, O Lemuel, nu este pentru împărați să bea vin, nici pentru prinți băutura tare;

\VS{5}Ca nu cumva să bea și să uite legea și să pervertească judecata oricăruia dintre cei nenorociți.

\VS{6}Dă băutură tare aceluia ce stă să piară și vin acelora cu o inimă îndurerată.

\VS{7}Lasă-l să bea și să își uite sărăcia și să nu își mai amintească de nefericirea lui.

\VS{8}Deschide-ți gura pentru cel mut în cauza tuturor acelora ce sunt rânduiți pentru nimicire.

\VS{9}Deschide-ți gura, judecă cu dreptate și pledează în cauza celui sărac și nevoiaș.

\VS{10}Cine poate găsi o femeie virtuoasă? Fiindcă prețul ei este mult peste cel al rubinelor.

\VS{11}Inima soțului ei se încrede în ea, așa încât el nu va avea nevoie de pradă.

\VS{12}Ea îi va face bine și nu rău în toate zilele vieții ei.

\VS{13}Ea caută lână și in și lucrează cu plăcere cu mâinile ei.

\VS{14}Ea este precum corăbiile comercianților; de departe își aduce mâncarea.

\VS{15}Ea se trezește când este încă noapte și dă mâncare casei ei și o porție servitoarelor.

\VS{16}Ea are în considerare un câmp și îl cumpără; cu rodul mâinilor ei sădește o vie.

\VS{17}Ea își încinge șalele cu putere și își întărește brațele.

\VS{18}Ea pricepe că produsele ei sunt bune; candela ei nu se stinge în noapte.

\VS{19}Ea își pune mâinile pe furcă și mâinile ei țin fusul.

\VS{20}Ea își întinde mâna spre cel sărac; da, își întinde mâinile spre cel nevoiaș.

\VS{21}Ea nu se teme de zăpadă pentru casa ei, fiindcă toți ai casei ei sunt îmbrăcați cu stacojiu.

\VS{22}Ea își face singură cuverturi; îmbrăcămintea ei este mătase și purpură.

\VS{23}Soțul ei este cunoscut la porți, când șade printre bătrânii țării.

\VS{24}Ea face stofe fine de in și le vinde; și dă comerciantului brâie.

\VS{25}Putere și onoare sunt îmbrăcămintea ei și ea se va bucura de ziua care vine.

\VS{26}Ea își deschide gura cu înțelepciune și pe limba ei se află legea bunătății.

\VS{27}Ea veghează căile celor din casa ei și nu mănâncă pâinea trândăviei.

\VS{28}Copiii ei se ridică și o numesc binecuvântată; soțul ei la fel și o laudă:

\VS{29}Multe fiice s-au purtat virtuos, dar tu le întreci pe toate.

\VS{30}Favoarea este înșelătoare și frumusețea este deșartă, dar o femeie care se teme de DOMNUL va fi lăudată.

\VS{31}Dă-i din rodul mâinilor ei și să o laude la porți propriile ei fapte.


\par }