2. Књига о царевима.
25.
Девете године његовог царевања, десетог дана десетог месеца, дошао је Навуходоносор, цар Вавилона, са свом својом војском на Јерусалим; утаборили су се пред њим и подигли насип око њега. 
Град је био под опсадом до једанаесте године цара Седекије. 
Али деветог дана четвртог месеца кад је у граду завладала љута глад, да није било хране за народ земље, 
град је био проваљен. Цар је под окриљем ноћи побегао са свим ратницима између два зида поред царског врта, иако су Халдејци били свуда око града, и отишао у правцу Араве. 
Халдејски војници су се дали у потеру за царем и стигли га на Јерихонским пољанама; сва његова војска се разбежала и оставила га. 
Халдејци су ухватили цара и одвели га вавилонском цару у Ривлу, који му је изрекао пресуду. 
Седекијине синове су поклали пред њим, а Седекији су ископали очи, па су га везаног ланцима одвели у Вавилон. 
Седмог дана петог месеца; то је била деветнаеста година цара Навуходоносора, цара Вавилона, у Јерусалим је дошао царев слуга Навузардан, заповедник телесне страже. 
Он је спалио Дом Господњи, царев дворац и све куће у Јерусалиму; спалио је сваку велику зграду. 
Затим су сви халдејски војници, који су били са заповедником телесне страже, срушили зидине око Јерусалима. 
Остатак народа који је остао у граду, и оне што су пребегли к вавилонском цару, одвео је у изгнанство Навузардан, заповедник телесне страже. 
Ипак, заповедник телесне страже је оставио најсиромашније у земљи да буду виноградари и земљорадници. 
Халдејци су изломили и бронзане стубове који су били у Дому Господњем, и подножја и бронзано море, који су били у Дому Господњем, и однели бронзу у Вавилон. 
Однели су и лонце, лопатице, машице, тепсије, и све бронзано посуђе које се користило за храмску службу, као и кадионице и лаворе. 
Заповедник телесне страже је однео све што је било од злата и сребра. 
Бронзи од два стуба, мора и подножја, од свега овог посуђа које је Соломон начинио за Дом Господњи, није било мере. 
Један стуб је био висок осамнаест лаката, а на његовом врху је било бронзано оглавље. Оглавље је било високо три лакта. Плетенице и нарови око оглавља су били потпуно од бронзе. Други стуб с плетеницом је био исти. 
Заповедник телесне страже је, такође, повео Сорају, Првосвештеника, и Софонију, другог свештеника, и три вратара. 
Из града је одвео и једног дворанина који је био над ратницима, и пет царских свештеника, које су нашли у граду. Такође је одвео писара војног заповедника, који је позивао у војску народ земље, и шездесет људи од народа земље које су нашли у граду. 
Навузардан, заповедник телесне страже, их је узео и довео их пред вавилонског цара у Ривлу. 
Вавилонски цар их је побио; погубио их је у Ривли, у земљи аматској. Тако је Јуда био одведен у изгнанство из своје земље. 
Вавилонски цар Навуходоносор је поставио Годолију, сина Ахикама, Сафановог унука, за намесника над народом који је остао у Јудиној земљи, који је он оставио. 
Кад су сви војни заповедници и њихови људи чули да је вавилонски цар поставио за намесника Годолију, дошли су са својим људима Годолији у Миспу: Исмаило, син Нетанијин, Јоанан, син Каријин, Сораја син Тануметов из Нетофата, и Махаћанинов син Јазанија. 
Тада се Годолија заклео њима и њиховим људима, рекавши: „Не бојте се халдејских слугу; останите у земљи и служите вавилонском цару, и биће вам добро.“ 
Али у седмом месецу дође Исмаило, син Нетанијин, син Елисамин, који је био царског рода, са десет људи и уби Годолију, Јудејце и Халдејце који су били с њим у Миспи. 
Тада је устао сав народ од најмањег до највећег, и сви војни заповедници, па су отишли у Египат, јер су се бојали Халдејаца. 
Тридесет седме године изгнанства Јудиног цара Јехонија, двадесет седмог дана дванаестог месеца, вавилонски цар Евил-Меродах је у првој години свога царевања помиловао и пустио из тамнице Јудиног цара Јехонију. 
Љубазно је с њим разговарао, и поставио му столицу више столица свих царева који су били с њим у Вавилону. 
Јехонија је одложио своју тамничку одећу, па је до краја живота јео храну за царевим столом. 
Цар му је свакодневно давао за издржавање до краја његовог живота.
