\NormalFont\ShortTitle{Приче Соломонове}

{\MT Приче Соломонове



\par }{\MS Сврха и тема

\par }\ChapOne{1}{\PP \VerseOne{1}Мудре приче\FTNT{*}{{\FR 1:1 }{\FT{Или:
}}{\FQA{пословице, мудре изреке.}}} Соломона, Давидовог сина, цара Израиља:


\par }{\Q \VS{2}да се стекну мудрост и укор,

\par }{\QB поука разумним речима;


\par }{\Q \VS{3}да се прими укор,

\par }{\QB размишља о правди, о праведности и честитости;


\par }{\Q \VS{4}да се разборитост лаковернима, знање

\par }{\QB и домишљатост младима.


\par }{\Q \VS{5}Нека слуша ко је мудар и нека још више схвати,

\par }{\QB нека учени добије мудар савет:


\par }{\Q \VS{6}да проникне поуку, загонетку,

\par }{\QB речи мудрих и њихове приче.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Знање отпочиње богобојазношћу,

\par }{\QB а мудрост и прекор будале презиру.


\par }{\MS Увод: позив на прихватање мудрости

\par }{\SH Упозорење на позив грешника
\par }
{\Q \VS{8}Сине мој, послушај поуку оца свога

\par }{\QB и мајке своје савет не одбацуј.


\par }{\Q \VS{9}Јер, они ће бити прелепи венац на твојој глави

\par }{\QB и привесци око твога врата.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Сине мој, ако ли те грешници заводе,

\par }{\QB ти не пристај.


\par }{\Q \VS{11}Кажу ли: „Хајде с нама,

\par }{\QB у заседу да легнемо, крв невиног

\par }{\QB и недужног хајде да вребамо!


\par }{\Q \VS{12}Хајде да их попут Света мртвих\FTNT{†}{{\FR 1:12 }{\FT{У изворном тексту
{\TL{Шеол}}, или
}}{\FQA{подземље}}{\FT{, где пребивају душе умрлих.}}} прогутамо,

\par }{\QB и живе и једре, као оне што у раку иду.


\par }{\Q \VS{13}Покупимо сва добра, све благо!

\par }{\QB Накрцајмо своје куће пленом!


\par }{\Q \VS{14}Са нама ћеш добитак да делиш,

\par }{\QB нек нам свима буде једна кеса.“


\par }{\Q \VS{15}Сине мој, немој ићи путем с њима,

\par }{\QB не дај нози на њихове стазе.


\par }{\Q \VS{16}Јер им ноге ка злу трче

\par }{\QB и срљају да крв лију.


\par }{\Q \VS{17}Узалуд се шири мрежа

\par }{\QB наочиглед птице.


\par }{\Q \VS{18}Али они чекају у заседи крв своју,

\par }{\QB вребају свој живот.


\par }{\Q \VS{19}Такве су стазе сваког ко граби непоштен добитак,

\par }{\QB живота коштају.


\par }{\SH Мудрост прекорева
\par }
{\Q \VS{20}Мудрост по улицама виче,

\par }{\QB по трговима диже глас свој;


\par }{\Q \VS{21}по раскршћима, у највећој вреви објављује,

\par }{\QB на улазима градских врата казивања своја даје:


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}„Докле ћете, лаковерни, волети лаковерност;

\par }{\QB докле ћете, ругачи, у ругању уживати;

\par }{\QB докле ћете, тупоглави, мрзети знање?


\par }{\Q \VS{23}Обратите се по прекору моме.

\par }{\QB Ево, излићу вам духа свога,

\par }{\QB објавићу вам своје речи.


\par }{\Q \VS{24}Јер ја сам вас звала, а ви сте се оглушили,

\par }{\QB пружала сам руку, а нико марио није;


\par }{\Q \VS{25}све моје савете сте занемарили

\par }{\QB и прекоре моје нисте прихватили.


\par }{\Q \VS{26}Сада ћу се и ја смејати пропасти вашој,

\par }{\QB ругаћу се кад буде дошла страхота ваша;


\par }{\Q \VS{27}кад ваша страхота прође као разарање

\par }{\QB и пропаст ваша као олуја када хучи,

\par }{\QB када вас задесе мука и невоља.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Тада ће ме звати, а ја се нећу одазивати,

\par }{\QB тражиће ме жељно ал’ ме неће наћи.


\par }{\Q \VS{29}Зато што су мрзели знање

\par }{\QB и нису изабрали богобојазност;


\par }{\Q \VS{30}мој савет нису послушали

\par }{\QB и одбацили су сваки мој прекор.


\par }{\Q \VS{31}Зато ће јести плод свог пута,

\par }{\QB прејешће се савета својих.


\par }{\Q \VS{32}Јер лаковерне ће упропастити отпадништво,

\par }{\QB а будале сатрће лакомисленост.


\par }{\Q \VS{33}А ко мене слуша живеће спокојно,

\par }{\QB сигуран, без бојазни од недаћа.“




\par }\Chap{2}{\SH Благодати мудрости
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, прихватиш ли моје речи

\par }{\QB и у себи сачуваш заповести моје;


\par }{\Q \VS{2}тад пажљиво слушај мудрост

\par }{\QB и срцем тежи да разумеш.


\par }{\Q \VS{3}Ако призовеш проницљивост

\par }{\QB и завапиш разборитости;


\par }{\Q \VS{4}потражиш ли то као сребро,

\par }{\QB трагаш ли за тим као за скривеним благом;


\par }{\Q \VS{5}онда ћеш знати за богобојазност

\par }{\QB и наћи ћеш богопознање.


\par }{\Q \VS{6}Јер Господ мудрост даје,

\par }{\QB знање и разборитост из његових су уста.


\par }{\Q \VS{7}Он праведнима сабира истинску мудрост,

\par }{\QB штит је онима што честито живе,


\par }{\Q \VS{8}да заштити стазе праведности

\par }{\QB и сачува пут верујућих својих.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Онда ћеш разумети праведност, правду и честитост,

\par }{\QB баш сваку стазу ваљану.


\par }{\Q \VS{10}Онда ће ти мудрост доћи у срце

\par }{\QB и знање биће мило души твојој;


\par }{\Q \VS{11}домишљатост ће бдети над тобом

\par }{\QB и разборитост чуваће те.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Избавиће те од пута изопаченог,

\par }{\QB од оних што изопачено говоре,


\par }{\Q \VS{13}од оних који напуштају праведну стазу

\par }{\QB да би корачали стазама мрака,


\par }{\Q \VS{14}од оних који се радују када чине зло

\par }{\QB и кличу изопачености зла,


\par }{\Q \VS{15}којима су стазе покварене,

\par }{\QB а богазе искварене.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Избавиће те од блуднице,

\par }{\QB од успаљенице слаткоречиве,


\par }{\Q \VS{17}оне што напушта мужа младости своје

\par }{\QB и заборавља завет Бога свога.


\par }{\Q \VS{18}Њена кућа тоне у смрт,

\par }{\QB а стазе њене међу покојне.


\par }{\Q \VS{19}Не враћа се нико ко јој оде,

\par }{\QB не домогну се стаза живота.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Зато ти иди путем добрих људи,

\par }{\QB држи се стаза праведника.


\par }{\Q \VS{21}Јер ће земљу праведници наследити

\par }{\QB и беспрекорни ће у њој пребивати.


\par }{\Q \VS{22}А зли ће се из земље истребити,

\par }{\QB невернике ће почупати из ње.




\par }\Chap{3}{\SH Благодати мудрости
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, поуку моју не заборављај

\par }{\QB и у срцу чувај заповести моје,


\par }{\Q \VS{2}јер ће ти продужити дане и године живота,

\par }{\QB мир ће ти придодати.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Милост и истина нека не одлазе од тебе.

\par }{\QB Вежи их око врата,

\par }{\QB упиши их на плочу срца!


\par }{\Q \VS{4}И тад ћеш наћи милост и наклоност

\par }{\QB и у Божијим и у људским очима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}У Господа поуздај се свим срцем својим

\par }{\QB и немој се ослањати на мудрост своју.


\par }{\Q \VS{6}Мисли на њега на својим путевима

\par }{\QB да би твоје стазе учинио равним.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}У очима својим немој бити мудар,

\par }{\QB бој се Господа и бежи од зла.


\par }{\Q \VS{8}То ће ти телу донети здравље,

\par }{\QB кости ће ти подмладити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Дај част Господу својим добрима

\par }{\QB и првинама свега што си стекао.


\par }{\Q \VS{10}Тада ће се обилно напунити амбари твоји,

\par }{\QB преливаће се широм каце твоје.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Сине мој, не узимај олако Господњи одгој,

\par }{\QB и не клони када те он кори,


\par }{\Q \VS{12}јер Господ кори оног кога воли,

\par }{\QB баш као и отац сина у коме му је милина.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Како је благословен човек који је нашао мудрост,

\par }{\QB човек који је добио разборитост!


\par }{\Q \VS{14}Јер је она драгоценија него добит од сребра,

\par }{\QB корист је њена од злата већа.


\par }{\Q \VS{15}Вреднија је од драгуља

\par }{\QB и равна јој нису сва уживања твоја.


\par }{\Q \VS{16}У десници њеној је дуги живот,

\par }{\QB а у њеној левици су богатство и углед.


\par }{\Q \VS{17}Путеви су њени путеви благи

\par }{\QB и све њене стазе су мирне.


\par }{\Q \VS{18}Она је дрво живота онима који је се држе

\par }{\QB и благословени су они који су чврсто прионули уз њу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Мудрошћу је Господ утемељио земљу

\par }{\QB и разборитошћу је поставио небеса.


\par }{\Q \VS{20}Знање је његово провалило бездане

\par }{\QB и облаци су прокапали росом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Сине мој, не скрећи поглед са тога

\par }{\QB и очувај истинску мудрост и домишљатост;


\par }{\Q \VS{22}биће то живот твојој души

\par }{\QB и привезак око твога врата.


\par }{\Q \VS{23}Тада ћеш спокојно корачати својим путем

\par }{\QB и нога се твоја неће спотакнути.


\par }{\Q \VS{24}Кад починеш, нећеш се бојати,

\par }{\QB када легнеш слатко ћеш да спаваш.


\par }{\Q \VS{25}Нећеш се бојати кад страхота бане,

\par }{\QB када зликовачко разарање дође.


\par }{\Q \VS{26}Јер ће Господ поред тебе бити

\par }{\QB и чуваће твој корак од замке.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Не ускраћуј помоћ невољницима

\par }{\QB када су ти руке кадре да учине.


\par }{\Q \VS{28}Немој рећи своме ближњем –

\par }{\QB „Сутра дођи и даћу ти“ –

\par }{\QB када имаш то код себе.


\par }{\Q \VS{29}Не смишљај злобу ближњему своме,

\par }{\QB јер он са тобом спокојно живи.


\par }{\Q \VS{30}Не свађај се с било киме без разлога

\par }{\QB ако ти није нанео зло.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{31}Не завиди насилнику

\par }{\QB и не бирај било коју од стаза његових.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Јер је Господу одуран покварењак,

\par }{\QB а близак је с честитима.


\par }{\Q \VS{33}На кући је зликовачкој Господње проклетство,

\par }{\QB а његови благослови на кући праведника.


\par }{\Q \VS{34}Ругачима Бог се руга,

\par }{\QB а понизнима исказује милост.


\par }{\Q \VS{35}Мудри људи наследиће углед,

\par }{\QB а безумнима следује срамота.




\par }\Chap{4}{\SH Задобиј мудрост по сваку цену
\par }
{\Q \VerseOne{1}Децо, послушајте очев прекор

\par }{\QB и будите пажљиви да се научите из поуке.


\par }{\Q \VS{2}Јер ја вам добар савет дајем,

\par }{\QB стога не запостављајте поуку моју.


\par }{\Q \VS{3}Јер ја сам био очев син

\par }{\QB и мили јединац мајке своје.


\par }{\Q \VS{4}Он ме је учио и говорио ми:

\par }{\QB „Нека ти срце прионе чврсто уз речи моје,

\par }{\QB држи се мојих заповести и живећеш.


\par }{\Q \VS{5}Стичи мудрост! Стичи разумевање!

\par }{\QB Не заборављај и не отуђуј се од онога што ти казујем.


\par }{\Q \VS{6}Не напуштај мудрост и она ће те чувати,

\par }{\QB воли је и браниће те.


\par }{\Q \VS{7}Мудрост је најважнија! Стичи мудрост!

\par }{\QB Са свом својом стечевином ти стичи разумевање.


\par }{\Q \VS{8}Уздижи је и уздигнуће те,

\par }{\QB величаће те јер си је пригрлио.


\par }{\Q \VS{9}Прелепи венац ће ти ставити на главу,

\par }{\QB даће ти славну круну.“


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Сине мој, послушај и прихвати речи моје

\par }{\QB и много ће година живота твога бити.


\par }{\Q \VS{11}Упућујем те путем мудрости

\par }{\QB и праведним те стазама водим.


\par }{\Q \VS{12}Ноге ти неће клецати док ходаш

\par }{\QB и нећеш посртати док будеш трчао.


\par }{\Q \VS{13}Држи се опомене и не напуштај је.

\par }{\QB Брани је, јер ти је она живот.


\par }{\Q \VS{14}Не иди стазом покварењака

\par }{\QB и не следи пут зликоваца.


\par }{\Q \VS{15}Клони га се и не иди њиме,

\par }{\QB окрени се од њега и иди даље!


\par }{\Q \VS{16}Јер они не спавају ако зло не нанесу,

\par }{\QB сан им је украден ако кога не саплету.


\par }{\Q \VS{17}Јер они једу хлеб безакоња

\par }{\QB и насиља вино пију.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}А стаза је праведника попут светла зоре које осваја

\par }{\QB и светли док дан не осване.


\par }{\Q \VS{19}Док је стаза покварених мрачна,

\par }{\QB па они и не знају о шта се све спотичу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Сине мој, пази на моје речи

\par }{\QB и приклони ухо своје казивањима мојим.


\par }{\Q \VS{21}Нека се не одмичу од очију твојих

\par }{\QB и чувај их усред срца свога.


\par }{\Q \VS{22}Јер су оне живот онима што их нађу

\par }{\QB и здравље су целом телу њиховоме.


\par }{\Q \VS{23}Од свега што се чува ти највише чувај срце своје,

\par }{\QB јер су у њему извори живота.


\par }{\Q \VS{24}Од себе одбаци непоштен говор

\par }{\QB и обману усана далеко баци од себе.


\par }{\Q \VS{25}Очи твоје нек гледају право,

\par }{\QB испред себе ти прикуј свој поглед.


\par }{\Q \VS{26}Поравнај стазу корака свога

\par }{\QB и безбедни ће бити сви твоји путеви.


\par }{\Q \VS{27}Не скрећи ни десно ни лево

\par }{\QB и корак свој уклони од зла.




\par }\Chap{5}{\SH Упозорење против прељубе
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, пази на моју мудрост

\par }{\QB и послушај добро разборитост моју,


\par }{\Q \VS{2}домишљатост да очуваш

\par }{\QB и уста да ти очувају знање.


\par }{\Q \VS{3}Јер са усана блуднице мед цури,

\par }{\QB заводљиве речи мекше од уља.


\par }{\Q \VS{4}Али на крају је као пелен горка

\par }{\QB и оштра као мач двосекли.


\par }{\Q \VS{5}Ноге јој силазе у смрт,

\par }{\QB до Света мртвих ноге јој допиру.


\par }{\Q \VS{6}Она не мари за пут живота,

\par }{\QB стазе јој врлудају, а она то не зна.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Зато ме послушајте, децо,

\par }{\QB и не одступајте од онога што вам казујем.


\par }{\Q \VS{8}Заобиђи је надалеко

\par }{\QB и не примичи се улазу њене куће,


\par }{\Q \VS{9}да не би другима дао образ свој

\par }{\QB и окрутном човеку године своје;


\par }{\Q \VS{10}да туђинци не би испили ти снагу

\par }{\QB и труд ти остао у кући туђина;


\par }{\Q \VS{11}да не би кукао на своме свршетку

\par }{\QB када ти пропадну и тело и здравље.


\par }{\Q \VS{12}И ти ћеш рећи: „Како сам мрзео опомену,

\par }{\QB док ми је срце презирало укор.


\par }{\Q \VS{13}Нисам слушао глас свога учитеља,

\par }{\QB нисам послушао васпитаче своје.


\par }{\Q \VS{14}Умало нисам пао у свакојако зло

\par }{\QB усред збора и усред заједнице.“


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Пиј воду са свога бунара,

\par }{\QB жубор воду са извора свога.


\par }{\Q \VS{16}Зар ће се разливати извори твоји по пољима

\par }{\QB и потоци воде по трговима?


\par }{\Q \VS{17}Нека они буду само твоји,

\par }{\QB а не туђинаца што су са тобом.


\par }{\Q \VS{18}Да је благословен извор твој!

\par }{\QB Радовао се ти са женом младости своје!


\par }{\Q \VS{19}Она ти је кошута вољена и срна мила.

\par }{\QB Наслађуј се увек грудима њеним,

\par }{\QB љубављу њеном се опијај стално.


\par }{\Q \VS{20}Зашто би се опијао, сине мој,

\par }{\QB са прељубницом и грлио недра туђе жене?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Јер су сви човекови путеви пред Господњим очима

\par }{\QB и он их одмерава.


\par }{\Q \VS{22}Покварењака ће поробити кривице његове,

\par }{\QB биће спутан везама његовог греха.


\par }{\Q \VS{23}И умреће, јер није имао одгој,

\par }{\QB застраниће због величине своје будалаштине.




\par }\Chap{6}{\SH Упозорење против безумља
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, ако јамчиш за ближњега свога

\par }{\QB и руку си пружио туђинцу;


\par }{\Q \VS{2}везан си речима уста својих,

\par }{\QB обавезан својим обећањем.


\par }{\Q \VS{3}Ти онда учини ово, сине мој, да слободан будеш,

\par }{\QB јер си допао рукама свог ближњег:

\par }{\Q Иди, понизи се

\par }{\QB и салећи ближњег свог!


\par }{\Q \VS{4}Не дај сна очима својим

\par }{\QB и својим капцима да дремају.


\par }{\Q \VS{5}Отми се као срна ловцу,

\par }{\QB као птица из руку птичара.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}О, лењивче, иди мраву,

\par }{\QB сагледај његове путеве и постани мудар!


\par }{\Q \VS{7}Он нема ни војводу,

\par }{\QB ни заповедника, ни владара,


\par }{\Q \VS{8}али спрема себи храну током лета,

\par }{\QB током жетве скупља себи јело.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}О, лењивче, докле ћеш да пландујеш,

\par }{\QB када ћеш од сна да се пренеш?


\par }{\Q \VS{10}Још мало снова, још мало дремежа,

\par }{\QB још мало доконо да склопиш руке;


\par }{\Q \VS{11}и доћи ће твоје сиромаштво као скитница

\par }{\QB и немаштина као насилник.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Ништарија и покварењак се скита

\par }{\QB и непоштено говори;


\par }{\QB \VS{13}намигује својим очима,

\par }{\QB подгуркује ногама,

\par }{\QB упире прстима;


\par }{\QB \VS{14}изопачености су му у срцу,

\par }{\QB сваког часа смишља зло и уноси раздор.


\par }{\Q \VS{15}Зато ће ненадано стићи његова пропаст,

\par }{\QB у трену ће бити сломљен, а лека му неће бити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Шест је ствари које Господ мрзи

\par }{\QB и седам му се души огадило:


\par }{\QC \VS{17}очи узносите,

\par }{\QC језик лажљив,

\par }{\QC руке које лију невину крв;


\par }{\QC \VS{18}срце што смишља опаке науме,

\par }{\QC ноге што срљају и на зло су брзе;


\par }{\QC \VS{19}Лажљив сведок што лаже чим зине

\par }{\QC и ко сеје раздор међу браћом.


\par }{\SH Упозорење против прељубе
\par }
{\Q \VS{20}Сине мој, држи заповест оца свога

\par }{\QB и не заборављај поуку мајке своје.


\par }{\Q \VS{21}Везуј их истрајно за срце своје

\par }{\QB и обмотај око свога врата.


\par }{\Q \VS{22}Водиће те док будеш ходао,

\par }{\QB чуваће те док будеш спавао

\par }{\QB и говориће ти када се пробудиш.


\par }{\Q \VS{23}Јер је заповест светиљка и поука је светло,

\par }{\QB а прекори одгоја стаза су живота.


\par }{\Q \VS{24}Чуваће те од опаке жене,

\par }{\QB од ласкавог језика жене прељубнице.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Не пожели у свом срцу њену лепоту,

\par }{\QB не дај да те погледом опчини;


\par }{\Q \VS{26}јер због блуднице човек спадне на комад хлеба

\par }{\QB и туђа жена лови драгоцену душу.


\par }{\Q \VS{27}Може ли човек да у недра жеравицу стави,

\par }{\QB а да му се одећа не запали?


\par }{\Q \VS{28}Може ли човек да хода по угљу врелом,

\par }{\QB а да не опече стопала своја?


\par }{\Q \VS{29}Тако је и са оним ко одлази жени свога ближњег,

\par }{\QB неће проћи некажњено сваки који је се дотиче.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Људи не срамоте лопова када краде

\par }{\QB да насити своју душу, јер је гладан;


\par }{\Q \VS{31}али кад ухваћен буде, надокнадиће седмоструко,

\par }{\QB даће свако добро из куће своје.


\par }{\Q \VS{32}Безуман је ко са женом прељубу чини,

\par }{\QB а то ради онај ко сатире самог себе.


\par }{\Q \VS{33}Такав допада и рана и срама,

\par }{\QB његова се брука неће избрисати.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{34}Због љубоморе је муж гневан

\par }{\QB и нема милости у дану освете.


\par }{\Q \VS{35}Он не гледа ни на какав откуп,

\par }{\QB не пристаје ни на велик мито.




\par }\Chap{7}{\SH Упозорење против прељубнице
\par }
{\Q \VerseOne{1}Сине мој, држи се мојих речи

\par }{\QB и заповести мојих, у себи их чувај.


\par }{\Q \VS{2}Моје заповести чувај и живећеш,

\par }{\QB поуку моју ко зеницу свога ока.


\par }{\Q \VS{3}Вежи их око прстију својих,

\par }{\QB упиши их на плочу срца!


\par }{\Q \VS{4}Мудрости кажи „Сестро моја!“

\par }{\QB и „рођеном“ проницљивост зови;


\par }{\Q \VS{5}да те чувају од жене туђинке,

\par }{\QB од прељубнице слаткоречиве.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Елем, на прозору куће своје,

\par }{\QB кроз решетке гледао сам,


\par }{\Q \VS{7}посматрао сам лаковерне

\par }{\QB и међу младићима запазио безумнога момка.


\par }{\Q \VS{8}Пролазио је улицом, поред њеног угла

\par }{\QB и ишао према њеној кући,


\par }{\Q \VS{9}поткрај дана, кад је сумрак,

\par }{\QB усред ноћи и помрчине.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}И гле, пресрете га жена у одећи блуднице

\par }{\QB и превејаног срца;


\par }{\Q \VS{11}нападна, јогунаста,

\par }{\QB ноге је у кући не држе;


\par }{\Q \VS{12}сад је на улици, сад је на тргу,

\par }{\QB на сваком угла вреба у заседи.


\par }{\Q \VS{13}И зграби га, пољуби га без стида на лицу

\par }{\QB и рече му:


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}„Имам кући месо жртава мира,

\par }{\QB јер сам данас испунила завете своје.


\par }{\Q \VS{15}Зато сам изашла да те сретнем,

\par }{\QB баш тебе да тражим.

\par }{\QB И нашла сам те.


\par }{\Q \VS{16}Свој сам кревет украсила засторима,

\par }{\QB шареним ланом из Египта;


\par }{\Q \VS{17}смирном, алојом и циметом

\par }{\QB лежај сам намирисала.


\par }{\Q \VS{18}Дођи! До јутра се опијајмо љубављу својом.

\par }{\QB Хајде да се науживамо у љубави!


\par }{\Q \VS{19}Јер муж није у кући својој,

\par }{\QB на далеки пут је отишао;


\par }{\Q \VS{20}са собом је понео кесу с новцем

\par }{\QB и неће доћи кући до дана пуног месеца.“


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Тако га је намамила својом уверљивом причом,

\par }{\QB наговорила га својим заводљивим уснама.


\par }{\Q \VS{22}И он је одмах кренуо за њом,

\par }{\QB као во на клање ишао је

\par }{\Q и као безумник окован за казну;


\par }{\QB \VS{23}док му стрела не прободе јетру,

\par }{\Q као птица што у замку срља

\par }{\QB он и не зна да ту главу губи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Зато ме послушајте, синови,

\par }{\QB и пазите на оно што вам говорим!


\par }{\Q \VS{25}Нека ти срце не застрани на путеве њене

\par }{\QB и не лутај по њеним стазама.


\par }{\Q \VS{26}Јер многе смртно рањене је оборила

\par }{\QB и нема броја људима које је побила.


\par }{\Q \VS{27}Кућа је њена на путевима за Свет мртвих,

\par }{\QB а они силазе у одаје смрти.




\par }\Chap{8}{\SH Мудрост позива
\par }
{\Q \VerseOne{1}Зар то мудрост не позива,

\par }{\QB не диже ли разборитост глас свој?


\par }{\Q \VS{2}Ено је на узвишицама, покрај пута,

\par }{\QB на раскршћима се поставила;


\par }{\Q \VS{3}на капијама, на улазима у град,

\par }{\QB на улазним вратима она виче:


\par }{\Q \VS{4}„Људи, вас дозивам

\par }{\QB и глас дижем целом човечанству!


\par }{\Q \VS{5}Разборитости се научите, лаковерни људи,

\par }{\QB уразумите срце, неразумни.


\par }{\Q \VS{6}Слушајте, јер ја објављујем драгоцене ствари,

\par }{\QB честите ће бити изреке усана мојих.


\par }{\Q \VS{7}Баш истину казиваћу

\par }{\QB јер је злоба мрска уснама мојим.


\par }{\Q \VS{8}Праведне су све речи мојих уста

\par }{\QB и нема у њима изопачености и непоштења.


\par }{\Q \VS{9}Све су оне јасне разборитом

\par }{\QB и исправне онима што знање стичу.


\par }{\Q \VS{10}Прихватите поуку моју, а не сребро,

\par }{\QB изаберите знање пре него суво злато.


\par }{\Q \VS{11}Јер је мудрост од драгуља боља

\par }{\QB и сва јој уживања ни принети нису.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Ја, мудрост, с разборитошћу живим,

\par }{\QB проналазим знање и домишљатост.


\par }{\Q \VS{13}Богобојазност значи мрзети зло,

\par }{\QB јер ја мрзим бахати понос,

\par }{\QB пут злобе и уста покварена.


\par }{\Q \VS{14}У мени је савет, поуздана мудрост.

\par }{\QB У мени је умност, ја имам снагу.


\par }{\Q \VS{15}Цареви владају уз моју помоћ

\par }{\QB и владари деле правду.


\par }{\Q \VS{16}Главари, кнезови и све праведне судије

\par }{\QB владају уз моју помоћ.


\par }{\Q \VS{17}Ја волим све који воле мене,

\par }{\QB налазе ме сви који ме помно траже.


\par }{\Q \VS{18}Част, иметак, трајно благостање

\par }{\QB и праведност су са мном.


\par }{\Q \VS{19}Од злата, од сувога злата је род мој бољи,

\par }{\QB и добит моја боља од пробраног сребра.


\par }{\Q \VS{20}Ја ходам путем праведности

\par }{\QB и посред стаза правде,


\par }{\Q \VS{21}да онима који ме воле дам наследство

\par }{\QB и њихове ризнице напуним.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Мене је имао Господ на почетку његовог пута,

\par }{\QB још пре дела својих древних.


\par }{\Q \VS{23}Постављена сам од давнина,

\par }{\QB од искона, пре постања земље.


\par }{\Q \VS{24}Рођена сам кад бездана још није било,

\par }{\QB када није било ни извора обилних вода.


\par }{\Q \VS{25}Пре планина постављених

\par }{\QB и пре брда рођена сам,


\par }{\Q \VS{26}док још земљу он створио није,

\par }{\QB ни поља, ни прво тло света.


\par }{\Q \VS{27}Када је створио небеса, ја сам била тамо,

\par }{\QB када је оцртавао хоризонт над лицем бездана;


\par }{\Q \VS{28}када је горе учвршћивао облаке

\par }{\QB и када су набујали извори бездана;


\par }{\Q \VS{29}када је мору поставио његове обале,

\par }{\QB како вода не би прелазила његову заповест,

\par }{\QB и када је означио темеље земљине.


\par }{\Q \VS{30}Била сам уз њега као градитељка,

\par }{\QB била сам му радост свакодневна,

\par }{\QB веселила се пред њим стално;


\par }{\Q \VS{31}веселила се по свету, по његовој земљи

\par }{\QB и радовала се са потомцима људи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Зато ме, децо, послушајте.

\par }{\QB О, како су благословени они који се држе мојих путева!


\par }{\Q \VS{33}Послушајте поуку моју,

\par }{\QB радите мудро и не одбацујте је.


\par }{\Q \VS{34}Како је благословен човек који ме слуша,

\par }{\QB који свакодневно бдије на мојим вратима

\par }{\QB и пази на доврацима врата мојих!


\par }{\Q \VS{35}Јер ко мене нађе, нашао је живот

\par }{\QB и добио наклоност Господњу.


\par }{\Q \VS{36}Али ко мене не нађе, себи самом шкоди,

\par }{\QB а сви који ме мрзе воле смрт.“




\par }\Chap{9}{\SH Позив мудрости и лудости
\par }
{\Q \VerseOne{1}Мудрост је кућу своју сазидала

\par }{\QB и за њу седам стубова исклесала.


\par }{\Q \VS{2}Поклала је своју стоку, вино своје зачинила,

\par }{\QB своју трпезу поставила;


\par }{\Q \VS{3}послала је слушкиње своје

\par }{\QB и позива са највиших градских места:


\par }{\QB \VS{4}„Нека овде сврати ко год је лаковеран!“

\par }{\Q А безумноме говори:


\par }{\QB \VS{5}„Дођите, једите моју храну

\par }{\QB и пијте вино које сам зачинила!


\par }{\Q \VS{6}Оканите се лаковерја и живећете,

\par }{\QB напредујте разумним путем.“


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Срамоту на себе навлачи ко подсмевача саветује,

\par }{\QB себи шкоди онај ко кори зликовца.


\par }{\Q \VS{8}Не прекоревај подсмевача да те не би замрзео,

\par }{\QB прекоревај мудрог и волеће те.


\par }{\Q \VS{9}Реци мудром и биће мудрији,

\par }{\QB поучи праведнога и ученији ће бити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Мудрост отпочиње богобојазношћу

\par }{\QB и знање познавањем Светог.


\par }{\Q \VS{11}Са мном ће се дани твоји умножити

\par }{\QB и година твог живота биће много.


\par }{\Q \VS{12}Ако си мудар, мудар си за своје
{\ADD{добро}},

\par }{\QB а ако си подсмевач, то ти је на терет.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Безумље је жена горопадна,

\par }{\QB лаковерна и ничем поучена.


\par }{\Q \VS{14}Она седи на вратима своје куће,

\par }{\QB на градским узвишењима,


\par }{\Q \VS{15}довикује онима што путем пролазе

\par }{\QB и стазама својим право иду:


\par }{\QB \VS{16}„Нека овде сврати ко год је лаковеран!“

\par }{\Q А безумноме говори:


\par }{\QB \VS{17}„Слатке ли су украдене воде,

\par }{\QB укусан ли је хлеб из потаје!“


\par }{\Q \VS{18}Али он не зна да су тамо покојници,

\par }{\QB да су њене званице у дубинама Света мртвих.




\par }{\MS Приче Соломонове

\par }\Chap{10}{\PP \VerseOne{1}Мудре приче Соломона:

\par }{\Q Мудар син радује свог оца,

\par }{\QB а безуман син је жалост мајци својој.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Бескорисно је непоштено богатство,

\par }{\QB а праведност избавља од смрти.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Не да Господ да је гладна душа праведника,

\par }{\QB а жудњу зликовца одбацује.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Сиромах је ко год ради рукама лењивим,

\par }{\QB а богатство стичу руке марљивих.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Мудар је син који лети сакупља,

\par }{\QB а срамотно ради син што о жетви спава.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Благослови су над главом праведника,

\par }{\QB а уста зликоваца насиље скривају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Блажено је сећање на праведника,

\par }{\QB а спомен на зликовца ће иструлити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Човек мудрог срца прихвата заповести,

\par }{\QB а блебетави безумник ће сатрвен бити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Спокојно живи ко честито живи,

\par }{\QB а ко накарадно живи биће разоткривен.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Јад задаје ко оком намигује,

\par }{\QB а блебетало ће сатрвено бити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Уста су праведникова врело живота,

\par }{\QB а уста зликоваца насиље скривају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Мржња замеће свађу,

\par }{\QB а љубав све грехе покрива.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Мудрост ћеш наћи на уснама оштроумног,

\par }{\QB а батина је за леђа безумнога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Мудри људи сабирају знање,

\par }{\QB а брбљива уста близу су пропасти.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Богатство је богатоме попут утврђења,

\par }{\QB а сиромасима сиромаштво њихово попут рушевине.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Праведнику је живот награда,

\par }{\QB а казна за грехе накнада зликовцу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}На стази живота је онај ко пази на опомену,

\par }{\QB а тумара онај ко не мари за укор.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Безумник је ко прикрива мржњу лажљивим уснама,

\par }{\QB а шири клевету.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Кад је речи много, грех је неизбежан;

\par }{\QB разборито чини онај ко заузда уста.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Сребро је пробрано праведников језик,

\par }{\QB а срце зликовца мале је вредности.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Многе хране уста праведника,

\par }{\QB а безумни гину због безумља.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Господњи благослов обогаћује

\par }{\QB и тегобу са собом не носи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Злобнику је злоба ко забава,

\par }{\QB а мудрост је за промишљеног.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Зликовца стиже оно чега се боји,

\par }{\QB а праведном се жеља испуњава.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Као кад прохуји вихор ветар, тако ни зликовца нема,

\par }{\QB а праведникови темељи су вечни.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Као сирће зубима и дим очима,

\par }{\QB такав је ленштина ономе ко га упосли.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Богобојазност умножава дане,

\par }{\QB а године зликоваца ће се скратити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Праведни се радују у нади,

\par }{\QB а нада ће злобних да исхлапи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Пут Господњи је тврђава честитоме,

\par }{\QB а пропаст за злотворе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Праведника неће довека пољуљати,

\par }{\QB а злотвори неће населити земљу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{31}Мудрошћу рађају уста праведника,

\par }{\QB а језик ће развратника ишчупан да буде.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Уживање није страно праведним уснама,

\par }{\QB а ни разврат устима зликовца.




\par }\PoetryChap{11}{\Q \VerseOne{1}Господу су гадне теразије лажне,

\par }{\QB а тегови тачни њему су милина.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Када гордост дође, дође и срамота,

\par }{\QB а мудрост је у кротким људима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Честитост води поштене,

\par }{\QB а невернике упропашћује дволичност њихова.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Нема користи од богатства у дан гнева,

\par }{\QB а праведност од смрти избавља.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Праведност беспрекорном пут равна,

\par }{\QB а злобник пада због злобе своје.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Праведност избавља непорочне,

\par }{\QB а покварени се хватају у жудњи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Када умре покварењак, умире и нада,

\par }{\QB пропада му надање у снагу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Од невоље је избављен праведник,

\par }{\QB а зликовац стиже на његово место.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Безбожник устима руши ближњег свога,

\par }{\QB а знање спасава праведника.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}У напретку праведника град се радује,

\par }{\QB а од среће кличе када страдају зликовци.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Благословом честитих град се уздиже,

\par }{\QB а руши се због уста покварених.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Безуман је ко презире ближњег свога,

\par }{\QB а разборит човек ћути.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Клеветник се скита и открива тајне,

\par }{\QB а ко је верног духа тај ћути о томе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Народ пропада где нема мудрог савета,

\par }{\QB и успех је у многим саветницима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Злопати се онај ко јамчи за туђинца,

\par }{\QB а безбедан је човек који мрзи да јамчи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Благонаклона жена завређује част,

\par }{\QB а окрутни људи благо освајају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Милостив човек чини добро души својој,

\par }{\QB а силник самом себи шкоди.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Покварењак задобија непоштену надницу,

\par }{\QB а ко сеје правду добија поштену надницу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Живот даје стамена праведност,

\par }{\QB а у смрт хрли онај што зло чини.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Господу је гадно срце покварених,

\par }{\QB а уживање су му људи беспрекорног пута.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Несумњиво је да зликовац неће проћи некажњено,

\par }{\QB а потомци праведника биће избављени.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Лепа жена која се одрекла памети,

\par }{\QB златна је брњица на њушци крмаче.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Жеља праведника је само на добро,

\par }{\QB а гневна је нада зликоваца.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Неко просипа, а опет има више,

\par }{\QB а неко чува и не да шта би требало, па ипак осиромаши.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Дарежљива душа биће награђена

\par }{\QB и напојен онај који друге поји.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Људи куну оног ко задржава жито,

\par }{\QB а благослов дају оном што га продаје.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Ко предано тражи добро, тражи наклоности,

\par }{\QB а ко трага за злом, оно га и стиже.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Пашће свако ко се узда у своје богатство,

\par }{\QB а пупиће праведници ко зелена грана.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Ко запусти породицу наследиће ветар,

\par }{\QB безумник ће бити слуга срцу мудром.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Плод праведника је дрво живота

\par }{\QB и мудар је онај који задобија душе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{31}Гле, већ је и праведник на земљи награђен,

\par }{\QB а камоли злочинац и грешник неће бити!




\par }\PoetryChap{12}{\Q \VerseOne{1}Ко воли опомену воли знање,

\par }{\QB а простак је ко презире укор.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Добар човек добија Господњу наклоност,

\par }{\QB а он проклиње човека који прави сплетке.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Поквареношћу се нико неће учврстити,

\par }{\QB а корен је праведника непоколебљив.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Честита је жена круна мужу своме,

\par }{\QB а жена раскалашна му је као трулеж у костима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Праведни су науми праведника,

\par }{\QB а савети покварених су обмана.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Речи злих људи крв вребају у заседи,

\par }{\QB а честити се устима својим ослобађају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Зликовци се руше и више их нема,

\par }{\QB а дом праведника истрајава.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Човек се цени према разборитости својој,

\par }{\QB а срце покварењака биће презрено.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Бољи је неугледан човек, а са слугом,

\par }{\QB него онај што уздиже себе, а нема да једе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Праведник се брине и за добро својих животиња,

\par }{\QB а злобници су окрутни и кад се смилују.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Изобиље хране има онај који своју земљу ради,

\par }{\QB а шупљоглавац тежи безвредним стварима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Злобник жуди за злим пленом,

\par }{\QB а корен праведника је плодоносан.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Злобнику је замка у греху усана,

\par }{\QB а праведник се клони невоље.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Човек се насити добра плодом уста својих

\par }{\QB и врати му се све што рукама ради.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Безумник сматра да живи исправно,

\par }{\QB али је мудар онај ко слуша савет.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Безумников се гнев одмах препозна,

\par }{\QB а ко је обазрив покрива срамоту.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Кад верни сведок сведочи, он објављује правду,

\par }{\QB а лажљиви сведок обмањује.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Има људи који говоре несмотрено као да боду мачем,

\par }{\QB а језик мудрих лечи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Истинољубива уста ће довека утврђена бити,

\par }{\QB а лажљиви језик ће нестати док трепнем.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Обмана је у срцу оних што смишљају зло,

\par }{\QB а радост следује оне што зову на мир.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Праведника не сналази никаква невоља,

\par }{\QB а зликовци су пуни немира.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Лажљиве су усне одурне Господу,

\par }{\QB а милина су му истинотворци.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Обазрив човек не открива знање,

\par }{\QB а срце будаластих разглашава безумље.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Рука марљивих људи ће владати,

\par }{\QB а ленштина мора да робује.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Срце што стрепи повија човека,

\par }{\QB а добра реч га ведри.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Праведник бира себи пријатеља,

\par }{\QB а неправеднике заводи пут њихов.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Нема печења за ленштину,

\par }{\QB човеку је благо марљивост његова.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Живот је на путу праведности

\par }{\QB и нема смрти на њеној стази.




\par }\PoetryChap{13}{\Q \VerseOne{1}Мудар син
{\ADD{прихвата}} очево васпитање,

\par }{\QB а подругљивац не слуша укор.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Човек се насити добра од плода уста својих,

\par }{\QB а покварењаци су гладни насиља.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Ко год чува уста своја чува живот свој,

\par }{\QB а пропаст следује ономе ко шири своје усне.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Душа ленштине је гладна, али нема ништа,

\par }{\QB а душа се марљивих људи нахрани.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Праведник мрзи лаж,

\par }{\QB а злобник одурно и срамно поступа.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Праведност чува пут честитог,

\par }{\QB а неправда обара грешника.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Неко себе представља богатим, али нема ништа,

\par }{\QB а неко себе представља сиромашним, а пребогат је.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Човек богатством откупљује душу своју,

\par }{\QB а сиромах и не чује претњу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Светло праведника блешти,

\par }{\QB а светиљка зликоваца гасне.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Бахатост једино раздор изазива,

\par }{\QB а мудрост је код оних који примају савет.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Нагло стечено богатство се умањује,

\par }{\QB а увећава се оно сакупљано радом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Дуготрајно надање жалости срце,

\par }{\QB а испуњена жеља је као дрво живота.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Ко презире реч себи самом шкоди,

\par }{\QB а ко страхује од заповести награђен ће бити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Мудрачева поука врело је живота

\par }{\QB и одвраћа од смртних замки.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Проницљивост стиче наклоност,

\par }{\QB а пут неверних је непромењив.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Сваки обазрив човек ради према знању,

\par }{\QB а безумни шири безумље.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Гласник зла у зло пада,

\par }{\QB а сведок истине лечи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Сиромаштво и срамота стижу оног ко не мари за опомену,

\par }{\QB а почашћен ће бити онај ко прихвата укор.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Слатка је души жеља испуњена,

\par }{\QB а безумнику је мрско да се од зла одврати.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Биће мудар ко иде с мудрима,

\par }{\QB а настрадаће ко се дружи с безумнима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Грешнике пропаст прогони,

\par }{\QB а праведници су добром награђени.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Добар човек оставља наследство унуцима,

\par }{\QB а грешникова се добра чувају за праведника.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Обиље је хране на неузораном пољу сиромаха,

\par }{\QB али га неправда односи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Ко свој прут штеди мрзи свога сина,

\par }{\QB а воли га ко га на време кори.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Када једе, праведнику се душа наједе,

\par }{\QB а стомак злобника остаје гладан.




\par }\PoetryChap{14}{\Q \VerseOne{1}Свака мудра жена кући своју кућу,

\par }{\QB а безумна је жена раскућује рукама својим.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Господа се боји ко честито живи,

\par }{\QB а презире га онај ко покварено живи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Безумников говор је батина за леђа његова,

\par }{\QB а мудре чувају уста њихова.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Где волова нема и јасле су чисте,

\par }{\QB у снази је вола обиље плодова.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Веран сведок не говори лажи,

\par }{\QB а лажљиви сведок одише лажима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Подругљивац мудрост тражи и не налази је,

\par }{\QB а поучен човек знање проналази лако.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Иди од безумника,

\par }{\QB од њега нећеш чути паметне речи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Мудрошћу обазрив човек схвата пут свој,

\par }{\QB а безумље безумних је обмана.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Безумници се ругају греху,

\par }{\QB а међу честитима је добра воља.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Срцу је позната горчина његова

\par }{\QB и туђинац не дели његово весеље.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Кућа ће злобника бити разорена,

\par }{\QB а шатор праведника ће процветати.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Неки пут пред човеком као да је прав,

\par }{\QB али завршава на путевима смрти.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Срце боли и у смеху,

\par }{\QB а и радост на свом крају понекад је жалост.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Својих ће се путева наситити отпадник,

\par }{\QB а и добар човек
{\ADD{биће сит}} од својих.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Лаковерни свачему верује,

\par }{\QB а обазрив пази на свој корак.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Мудар се човек боји греха, клони га се,

\par }{\QB а немудар је распојасан, у себе сигуран.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Будаласто ради човек који брзо плане,

\par }{\QB а и сплеткарош је омражен.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Лаковерним следује безумље,

\par }{\QB а обазриви се знањем ките.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Пред добрим ће се људима злобници клањати

\par }{\QB и покварењаци пред вратима праведних.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}И суседу своме мрзак је сиромах,

\par }{\QB а много је оних што воле богатога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Грешан је човек што презире ближњег свога,

\par }{\QB а благословен је онај који је наклоњен понизнима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Не застрањују ли сплеткароши?

\par }{\QB Милост и истина онима што добро смишљају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Од сваког
{\ADD{вреднога}} рада долази зарада,

\par }{\QB а од празних прича само оскудица.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Мудрима је круна њихово богатство,

\par }{\QB немудрост је немудрог глупава.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Истинољубив сведок спасава животе,

\par }{\QB а лажљиви слаже чим зине.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}У богобојазности је поуздање јаком

\par }{\QB и уточиште деци његовој.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Врело је живота богобојазност

\par }{\QB и одвраћа од смртних замки.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Царева је слава у мноштву народа,

\par }{\QB а кад живља нема, тад владар пропада.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Ко се споро срди врло је разборит,

\par }{\QB а ко брзо плане велича безумље.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Здраво срце – здраво тело;

\par }{\QB љубомора – трулеж у костима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{31}Ко тлачи убогог срамоти му Саздатеља,

\par }{\QB а слави га онај што се убогом смилује.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Опаки ће срушен бити опакошћу својом,

\par }{\QB а праведник и у смрти уточиште има.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{33}Мудрост почива у срцу разумног човека,

\par }{\QB чак је и у нутрини безумника обелодањена.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{34}Праведност уздиже народ,

\par }{\QB а грех је срамота народу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{35}Цар поштује слугу што честито ради,

\par }{\QB а гневан је на онога што ради срамотно.




\par }\PoetryChap{15}{\Q \VerseOne{1}Благи одговор утишава гнев,

\par }{\QB а груба реч покреће јарост.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Језик мудрих добро влада знањем,

\par }{\QB а уста безумних бљују безумљем.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Господње су очи на свакоме месту,

\par }{\QB мотрећи на зле и на добре.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Здрав је језик ко дрво живота,

\par }{\QB а дух слама језик поган.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Безумник презире опомену свога оца,

\par }{\QB а разборит је ко мари за укор.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Велико је благо у дому праведника,

\par }{\QB а злобнику је мука да заради.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Знање расипају уста мудрих људи,

\par }{\QB што не чини срце безумника.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Гадна је Господу жртва зликоваца,

\par }{\QB молитва честитих њему је милина.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Господу је мрзак пут злобника,

\par }{\QB а воли онога који правду следи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Немило је поучење за онога ко се одриче пута,

\par }{\QB а умреће онај ко мрзи прекор.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Пред Господом су и Свет мртвих и трулеж мртвих,

\par }{\QB а камоли срца људских потомака.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Подругљивац не воли онога који га кори

\par }{\QB и не иде код мудрих људи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Весело срце ведри лице,

\par }{\QB жалосно срце слама дух.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Разборито срце тежи знању,

\par }{\QB а уста се безумника безумљем хране.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Немили су сви дани невољника,

\par }{\QB а човек се доброг срца гости непрестано.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Боље је и мало у богобојазности,

\par }{\QB него благо силно и са њим стрепња.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Бољи је тањир поврћа у љубави,

\par }{\QB него утовљени во у мржњи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Гневан човек распаљује свађу,

\par }{\QB а смирени човек утишава сукоб.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Пут ленштине је обрастао трњем,

\par }{\QB а пут је честитих поравнан.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Мудар син радује оца,

\par }{\QB а безуман човек презире мајку своју.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Безумника радује безумље,

\par }{\QB а разборит човек равно иде путем.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Науми се изјалове кад нема савета,

\par }{\QB а остваре с мноштвом саветника.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Човек се радује кад одговори
{\ADD{тачно}};

\par }{\QB како је добра реч у право време!


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Стаза живота за разумног према горе води,

\par }{\QB и не да му према доле, у Свет мртвих да скрене.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Господ руши кућу гордих људи

\par }{\QB и јача међу удовице.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Намере зликовца гадне су Господу,

\par }{\QB а чисте су
{\ADD{му}} речи љубазности.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Кући својој беду наваљује ко нечасно и лакомо стиче,

\par }{\QB а живеће онај човек ком се мито гади.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Срце праведника промишља одговор,

\par }{\QB а уста покварених људи злом бљују.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Господ је далеко од покварењака,

\par }{\QB а слуша молитву праведника.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Бистар поглед и срце весели,

\par }{\QB а добре вести подмлађују кости.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{31}Ухо које слуша поуку живота,

\par }{\QB трајаће у друштву мудрих људи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Ко не мари за опомену, презире сам себе,

\par }{\QB а ко слуша укор стиче разборитост.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{33}Богобојазност је поука мудрости,

\par }{\QB а пре части долази понизност.




\par }\PoetryChap{16}{\Q \VerseOne{1}Човек нешто срцем намерава,

\par }{\QB али од Господа је језика одговор.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}У очима својим човеку су чисти путеви,

\par }{\QB али Господ проверава намере срца.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Своја дела препусти Господу

\par }{\QB и учврстиће твоје науме.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Господ је начинио све за своју сврху,

\par }{\QB па чак и злобника за дан страдања.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Господу је мрско свако узносито срце.

\par }{\QB Нема сумње да тај неће проћи некажњено.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Милошћу и истином откупљује се кривица

\par }{\QB и богобојазност одвраћа од зла.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Када су Господу мили човекови путеви,

\par }{\QB он га и са непријатељима његовим мири.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Боље је и мало, а по правди,

\par }{\QB него обиље стеченог, а по неправди.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Срце човеково смера својим путем,

\par }{\QB али Господ усмерава његове кораке.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Цар пресуђује надахнутом објавом

\par }{\QB и одлуке му нису неправедне.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Праведне су Господње мере и теразије,

\par }{\QB сви тегови у торби његово су дело.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Гадост је кад цареви покварено раде,

\par }{\QB јер се праведношћу учвршћује престо.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Цареви цене правдољубива уста,

\par }{\QB они воле оног ко искрено збори.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Царева је срџба као весник смрти

\par }{\QB и мудар је човек гаси.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Живот је у ведрини царевог лица,

\par }{\QB наклоност је његова као облак пролећне кише.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Колико је боље тежити мудрости него злату,

\par }{\QB тежити умности више него тежити сребру!


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Пут честитих је одвраћање од зла,

\par }{\QB живот свој чува онај ко свој пут сачува.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Пред пропашћу иде понос

\par }{\QB и пред падом иде дух надмени.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}С понизнима боље бити понизан,

\par }{\QB него плен делити с бахатима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Добро налази ко на реч припази

\par }{\QB и како је благословен онај ко се у Господа поузда!


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Промућурним зову оног срца мудрог

\par }{\QB и љубазне усне су уверљивије.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Врело је живота проницљивост онима што је имају,

\par }{\QB а безумље је шиба безумнима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Срце мудроме даје шта ће да каже

\par }{\QB и уснама његовим јача убедљиву поуку.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Медено саће су речи љубазне,

\par }{\QB сласт су души и здравље костима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Неки пут пред човеком као да је прав,

\par }{\QB али завршава на путевима смрти.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Себи ради ко год да ради,

\par }{\QB јер га гладна уста нагоне на то.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Ништарија ископава зло

\par }{\QB и усне су му попут ватре која прљи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Сплеткарош сплетке сплиће

\par }{\QB и клеветник раздваја блиске пријатеље.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Насилник мами ближњег свога

\par }{\QB и грозним га путем води;


\par }{\Q \VS{30}намигује очима и гадости смишља,

\par }{\QB стиска уста и зло постиже.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{31}Прелепа је круна коса седа

\par }{\QB {\ADD{кад}} се нађе на праведном путу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Бољи је дуготрпљив човек од јунака,

\par }{\QB и онај који собом влада од освајача града.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{33}У крило се коцка баца,

\par }{\QB али од Господа долази свака одлука њена.




\par }\PoetryChap{17}{\Q \VerseOne{1}Бољи је и залогај сувог хлеба у спокоју,

\par }{\QB него кућа пуна жртвеног меса у свађи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Честити слуга ће владати над нечасним наследником

\par }{\QB и делиће наследство са браћом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Топионица је за сребро и пећ је за злато,

\par }{\QB а Господ испитује срца.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Злотвор пази на усне зликовачке,

\par }{\QB а заводник слуша језик раздора.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Ко се руга сиромаху срамоти му Саздатеља,

\par }{\QB некажњено неће проћи ко ликује због пропасти.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Унуци су старцима ко круна

\par }{\QB и дика су родитељи деци.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Будали не стоје усне беседничке,

\par }{\QB а камоли кнезу усне лажљивице.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Мито је за даваоца као драги камен,

\par }{\QB јер му чини да успева где се год окрене.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Ко преступ покрива, тежи љубави,

\par }{\QB а ко причу препричава раздваја блиске пријатеље.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Укор разумнога прониче дубоко,

\par }{\QB више него неразумног стотину удараца.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Зликовцу је само до метежа стало,

\par }{\QB али ће му бити послан сурови посланик.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Боље је човеку да набаса на медведицу којој су отели медведиће,

\par }{\QB него на безумника у лудости његовој.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Ко на добро злом узвраћа,

\par }{\QB никада му од зла неће починути кућа.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Ко препирку отпочиње, тај бујицу ослобађа.

\par }{\QB Зато се заваде клони пре него што шикне.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}И онај што оправдава кривог и онај што окривљује правог –

\par }{\QB обојица су мрски Господу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Чему благо у руци немудрог,

\par }{\QB кад намере нема да мудрост затражи?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Пријатељ воли у свако доба,

\par }{\QB а и брат се за невољу рађа.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Неразуман човек руку пружа

\par }{\QB и сигурно јамчи за ближњега свога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Ко воли раздор воли и преступ,

\par }{\QB посрнуће тражи ко подиже врата своја у висине.\FTNT{*}{{\FR 17:19 }{\FT{Древна слика људи који своја
}}{\FQA{врата}}{\FT{, своја уста охоло разјапљују.}}}


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Човек срца поквареног не налази добро,

\par }{\QB а коме је поган језик у невољу пада.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Жалостан је ко роди безумног

\par }{\QB и нема радости оцу неукога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Весело срце добро здравље даје,

\par }{\QB а дух потиштени суши кости.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Покварењак прима мито из недара

\par }{\QB да поквари стазе праведности.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Мудрост је пред лицем разумног човека,

\par }{\QB а очи безумног на крају су земље.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Будаласти син туга је свом оцу,

\par }{\QB огорчење оној што га је родила.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Није добро глобити праведника

\par }{\QB ни шибати честите због правде.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Истински је мудар човек штедљив на речима,

\par }{\QB а ко је племенитог духа разуман је човек.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}И безумник чак се чини мудрим када ћути,

\par }{\QB кад затвара усне своје разумним га држе.




\par }\PoetryChap{18}{\Q \VerseOne{1}За жељом својом жуди саможиви човек,

\par }{\QB на мудрост се сваку изнервира.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Безумник не ужива у разборитости,

\par }{\QB него у разоткривању свога срца.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Када дође зао човек долазе и презир

\par }{\QB и брука са срамотом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Дубоке су воде речи у устима људским

\par }{\QB и врело мудрости поток је набујали.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Страшно је држати страну неправеднику

\par }{\QB да би праведнику одузели правду.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}У свађу срљају усне безумника

\par }{\QB и батине му уста призивају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Безумника руше сопствена уста

\par }{\QB и усне му живот вребају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Речи клеветника су као посластице

\par }{\QB што у стомак клизе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Ко је лењ у послу своме

\par }{\QB побратим је великом расипнику.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Име је Господње моћна кула

\par }{\QB у коју се на висину склања праведник.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Богатство је богатоме попут утврђења,

\par }{\QB попут зида високога у машти његовој.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Срце се човека узнесе пред пропаст,

\par }{\QB а пре части долази понизност.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Будаласт је и срамотан онај

\par }{\QB који узвраћа реч пре него је чуо.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}С болешћу се својом носи дух у човеку.

\par }{\QB Али ко се носи с духом утученим?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Знању тежи срце промућурног,

\par }{\QB а и ухо мудрог предано је њему.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Човек даром себи пут отвара

\par }{\QB и он га одводи пред велике људе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}У праву је ко је први у својој парници,

\par }{\QB али онда дође његов ближњи па га испитује.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Жреб прекида размирице

\par }{\QB и неслогу међу моћницима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Увређени брат је тврђи од утврђеног града

\par }{\QB и размирице су као решетка тврђаве.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Плодом уста својих сити човек стомак свој,

\par }{\QB сити га плодом усана својих.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Језик влада и животом и смрћу;

\par }{\QB ко га воли, јешће његов плод.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Ко нађе жену, нашао је благо,

\par }{\QB благодат је добио од Господа.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Молећиво сиромах беседи,

\par }{\QB а богаташ оштро одговара.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Човек с много пријатеља може и да страда,

\par }{\QB али има пријатеља приснијих од брата.




\par }\PoetryChap{19}{\Q \VerseOne{1}Бољи је и сиромах што честито живи,

\par }{\QB него човек нечистих усана и безумник.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}И човек без знања је опак

\par }{\QB и онај што срља, тај лута.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Лудост човеку подрива пут

\par }{\QB и срце му се на Господа гневи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Богатство доноси много пријатеља,

\par }{\QB а сиромах је напуштен од свог пријатеља.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Лажљив сведок неће проћи без казне

\par }{\QB и ко лажи шири избавити се неће.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Многи се додворавају великодушном

\par }{\QB и сви су пријатељи са дарежљивим.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Сиромаха мрзе сва браћа његова,

\par }{\QB његови га пријатељи још више напуштају!

\par }{\Q Он их тражи,

\par }{\QB дозива их, а њих нема.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Ко срце испитује, самог себе воли;

\par }{\QB ко се држи разборитости проналази добро.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Лажљив сведок неће проћи без казне,

\par }{\QB настрадаће тај што лажи шири.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Будаластом раскош не пристаје,

\par }{\QB а камоли слузи да влада главарима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Човекова обазривост чува га од срџбе,

\par }{\QB на част му је да пређе преко увреде.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Царева је срџба лавић који риче,

\par }{\QB а његова наклоност је ко роса по трави.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Безуман син упропаштава оца свога,

\par }{\QB а женине су свађе као стално прокишњавање.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Кућа и имање наследство су од отаца,

\par }{\QB а од Господа је жена обазрива.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Лењост води у дубоки сан,

\par }{\QB а докони ће гладовати.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Живот свој чува ко заповест држи,

\par }{\QB а умреће онај ко презире путеве своје.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Господу позајмљује ко даје сиромаху,

\par }{\QB он ће да му узврати за то доброчинство.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Сина свога кажњавај докле има наде,

\par }{\QB али срцем не пожели да га до смрти доведеш.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Бесан човек плаћа глобу

\par }{\QB и ако га од ње спасеш, мораћеш то поново да радиш.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Слушај савет и прихвати укор

\par }{\QB да постанеш мудар у зрелим данима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}У срцу човека многе су намере,

\par }{\QB али Господњи се наум остварује.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Оданост је пожељна за човека\FTNT{*}{{\FR 19:22 }{\FT{Овај део стиха може да се преведе и овако:
}}{\FQA{Човеку је на срамоту његова похлепа.}}};

\par }{\QB боље и сиромашан него лажљив.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Богобојазност значи живот,

\par }{\QB па испуњен човек почива непохаран злом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Ленштина умаче руку у чанак,

\par }{\QB али је устима својим не приноси.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Шибај подругљивца па ће лаковерни постати мудар,

\par }{\QB прекори разумног и схватиће поуку.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Ко оца злоставља и тера мајку,

\par }{\QB син је који доноси бруку и срамоту.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Сине, престани, и слушај укор

\par }{\QB да не застраниш од поука знања.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Безвредан се сведок руга правди

\par }{\QB и уста злих људи прождиру злобу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}За подсмеваче спремљена је казна

\par }{\QB и батина за леђа безумника.




\par }\PoetryChap{20}{\Q \VerseOne{1}Вино је подсмевач и жестоко пиће свађалица,

\par }{\QB немудар је ко се због њих тетура.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Царево је насиље као рика лавића,

\par }{\QB ко га раздражује себи самом шкоди.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}На част је човеку да се клони свађе,

\par }{\QB а сваки се безумник избезуми.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Кад је јесен – ленштина не оре,

\par }{\QB кад је жетва – он проси и оскудева.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Дубока је вода замисао човековог срца,

\par }{\QB ал’ је црпсти може само човек разборити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Многи људи објављују свима своју доброту,

\par }{\QB али ко ће наћи оданог човека?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Праведник живи честитост своју

\par }{\QB и како су само благословена деца након њега!


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Цар који седи на судском престолу

\par }{\QB погледом својим све зло расипа.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Може ли ко рећи: „Срце сам своје очистио,

\par }{\QB чист сам од греха свога“?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Неједнаки тегови и мера двојака –

\par }{\QB обоје су огавни Господу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}И дете се по делима својим препознаје,

\par }{\QB да ли су му дела исправна и чиста.\FTNT{*}{{\FR 20:11 }{\FT{Овај стих може и овако да се преведе:
}}{\FQA{Чак и дете делима својим сакрива своје праве мотиве, да не знаш јесу ли му дела исправна и чиста.}}}


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}И ухо што чује и око што види,

\par }{\QB и једно и друго створио је Господ.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Не воли спавање да не осиромашиш,

\par }{\QB пробуди се и најешћеш се хлеба.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}„Безвредно! Безвредно!“ – говори купац –

\par }{\QB а онда се хвали када оде својим путем.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Постоји злато и мноштво драгуља,

\par }{\QB али учене усне су као драгоцени накит.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Узми хаљину ономе што јамчи за туђинца,

\par }{\QB и залог му узми кад јамчи за незнанца.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Човеку је сладак непоштени хлеб,

\par }{\QB али су му после уста песка пуна.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Намере осмисли саветом

\par }{\QB и мудрим вођењем ратуј.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Оговарач скита и одаје тајне,

\par }{\QB зато се не петљај са брбљивцем.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Ко проклиње и оца и мајку,

\par }{\QB светиљка му догорева у најцрњој тами.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}У почетку нагло згрнуто наследство

\par }{\QB остаје неблагословено на свом крају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Немој рећи: „Узвратићу злу!“

\par }{\QB Чекај Господа да те избави.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Господу су мрски неједнаки тегови

\par }{\QB и страшне су теразије неједнаке.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Од Господа су човекови кораци,

\par }{\QB па како би неко докучио свој властити пут?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Човеку је замка кад непромишљено каже да је нешто посвећено,

\par }{\QB а да после завете разматра.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Цар ће мудар развејати зликовце,

\par }{\QB вршидбеним точком преко њих ће прећи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Светиљка Господња је човеков дах,

\par }{\QB испитује дубине нутрине.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Оданост и истина чувају цара,

\par }{\QB он оданошћу остаје на престолу своме.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Младићу је част у његовој снази

\par }{\QB а седа је коса достојанство старих.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Ране и маснице чисте од зла,

\par }{\QB а шиба чисти дубине нутрине.




\par }\PoetryChap{21}{\Q \VerseOne{1}Ко потоци воде царево је срце у руци Господњој,

\par }{\QB он га води како њему годи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}У сопственим очима човеку је чист сваки пут,

\par }{\QB али Господ проверава намере срца.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Да се чини по праву и правди

\par }{\QB Господу је милије од жртве.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Узносите очи и охоло срце

\par }{\QB светиљка су покварених, а то је грех.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Намере марљивог једино обиљу воде,

\par }{\QB а свих оних што срљају само сиромаштву.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Стицање богатства језиком лажљивим

\par }{\QB је попут паре лелујаве; у смрт срљају такви.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Насилнике ће помести насиље њихово,

\par }{\QB јер су одбили да чине по правди.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Крив је пут кривца,

\par }{\QB а недужно је дело недужнога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Боље је седети на углу крова

\par }{\QB него са женом свадљивом у заједничкој кући.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}За злом жуди душа злотвора,

\par }{\QB самилост му ближњи његов не види у оку.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Казни подругљивца, па ће лаковерни постати мудар,

\par }{\QB поучи разумног и схватиће поуку.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Свеправедни мотри на кућу злога,

\par }{\QB он обара зле у пропаст.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Ко затвара ухо своје од плача убогог

\par }{\QB и сам ће плакати, а услишен неће бити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Тајни поклон љутњу утишава

\par }{\QB и мито у недрима поголему срџбу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Праведнику је радост да ради по правди,

\par }{\QB а језа је за оне што неправду раде.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Човек што залута с пута разумнога

\par }{\QB завршиће у друштву покојних.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Сиромашан човек биће ко воли весеље,

\par }{\QB ко вино и уље воли богат бити неће.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Злобник је откуп за праведника

\par }{\QB и неверник за исправнога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Боље бити и у земљи пустој,

\par }{\QB него са женом свадљивом и горопадном.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Примамљиво благо и уље су у дому мудрог,

\par }{\QB а безумни човек све то проћерда.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Ко правди и љубави тежи

\par }{\QB налази и живот и правду и част.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Мудар се успиње у град јунака

\par }{\QB и обара бедем њиховог уздања.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Уста своја и језик свој ко чува,

\par }{\QB од невоља себе брани.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Бахати и охоли – име му подругљивац –

\par }{\QB онај је што ради у обести безмерној.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Ленштину убија његова жеља,

\par }{\QB јер одбија да ради рукама.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Он махнито тражи од јутра до сутра,

\par }{\QB а праведник дели и не цицијаши.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Мрске су жртве злобника,

\par }{\QB а још више кад их приноси у злоби!


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Лажљиви сведок ће настрадати,

\par }{\QB а човек који слуша с успехом ће да сведочи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Злобник на лицу показује дрскост,

\par }{\QB а честити пут свој разазнаје.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Ни мудрости ни знања,

\par }{\QB ни савета нема насупрот Господу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{31}За дан боја коњ је спреман,

\par }{\QB али победа је од Господа.




\par }\PoetryChap{22}{\Q \VerseOne{1}Боље је изабрати име него богатство големо

\par }{\QB и благонаклоност је боља од сребра и злата.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}И богаташ и сиромах се срећу,

\par }{\QB јер све их је Господ саздао.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Обазрив човек примети невољу, па се скрије,

\par }{\QB а лаковерни иду даље и буду кажњени.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Обиље, част и живот су награда

\par }{\QB за понизност и богобојазност.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Замке су и трње на стази подлаца

\par }{\QB а од њих је подалеко онај који чува душу своју.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Васпитај дете за пут којим му ваља ићи

\par }{\QB па и када остари од њега се одмакнути неће.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Богати влада сиромасима,

\par }{\QB а ко зајми служи зајмодавцу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Ко неправду сеје невољу ће жети,

\par }{\QB сломиће се шиба гнева његовога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Благословен биће дарежљиви,

\par }{\QB јер даје сиромаху парче свога хлеба.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Отераш ли подругљивца, свађа престаће,

\par }{\QB парничење и срамота нестаће.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Ко воли чисто срце и милост му је на уснама

\par }{\QB има цара за пријатеља.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Очи Господње чувају знање,

\par }{\QB он обара речи оних што неправду чине.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Ленштина говори: „Лав је на улици!

\par }{\QB Заклаће ме насред трга!“


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Јама дубока уста су блуднице,

\par }{\QB у њу пашће онај на кога је Господ срдит.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Дечије је срце свезано безумљем

\par }{\QB које шиба опомене надалеко од њега уклања.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}И ко тлачи сиромаха да за себе згрне

\par }{\QB и ко даје богатоме, сигурно им следи немаштина.


\par }{\MS Мудре приче

\par }{\SHB Прва прича
\par }
{\Q \VS{17}Приклони ухо, послушај речи мудрих људи

\par }{\QB и срце приклони мом знању.


\par }{\Q \VS{18}Јер ће ти бити задовољство да их држиш у себи,

\par }{\QB да буду спремне на уснама твојим.


\par }{\Q \VS{19}А да ти у Господу поуздање буде,

\par }{\QB ја ти их данас објављујем, баш теби.


\par }{\Q \VS{20}Нисам ли их за тебе записао

\par }{\QB тридесет мудрих прича

\par }{\QB кроз савете и знање;


\par }{\Q \VS{21}да те упознам с истинитошћу поузданих речи,

\par }{\QB како би узвратио поузданим речима онима који те шаљу?


\par }{\SHB Друга прича
\par }
{\Q \VS{22}Не отимај сиромаху јер је сиромах,

\par }{\QB не сатири убогога на судским вратима.


\par }{\Q \VS{23}Јер Господ ће бранити његов случај

\par }{\QB и отеће душу онима што њима отимају.


\par }{\SHB Трећа прича
\par }
{\Q \VS{24}Не дружи се с разјареним,

\par }{\QB не иди са бесним човеком;


\par }{\Q \VS{25}јер ћеш навикнути на путеве његове

\par }{\QB и себе ћеш уплести у замку.


\par }{\SHB Четврта прича
\par }
{\Q \VS{26}Не буди од оних који руку дају

\par }{\QB и од оних који јамче за дугове.


\par }{\Q \VS{27}Ако немаш довољно да платиш,

\par }{\QB зашто да ти неко узме и постељу испод тебе?


\par }{\SHB Пета прича
\par }
{\Q \VS{28}Не помичи древни међаш

\par }{\QB што су твоји преци поставили.


\par }{\SHB Шеста прича
\par }
{\Q \VS{29}Да ли си видео човека вештог у свом послу?

\par }{\QB Пред царевима ће он стајати,

\par }{\QB а неће стајати пред безначајним.




\par }\Chap{23}{\SHB Седма прича
\par }
{\Q \VerseOne{1}Кад са владаром седаш да једеш

\par }{\QB пажљиво размотри шта је пред тобом;


\par }{\Q \VS{2}нож ћеш ставити под грло своје

\par }{\QB ако си алав.


\par }{\Q \VS{3}Не жуди за његовим ђаконијама,

\par }{\QB јер је то варљива храна.


\par }{\SHB Осма прича
\par }
{\Q \VS{4}Не напињи се да стекнеш богатство

\par }{\QB и своје се памети прођи.


\par }{\Q \VS{5}Пустиш ли на њега очи своје, гле њега нема,

\par }{\QB јер је себи начинило крила попут орла,

\par }{\QB што се вине у небеса.


\par }{\SHB Девета прича
\par }
{\Q \VS{6}Не једи храну саможивца,

\par }{\QB не пожели ђаконије његове.


\par }{\Q \VS{7}Јер како се он у себи прерачунава,

\par }{\QB баш је такав када ти каже –

\par }{\Q „Једи и пиј!“ –

\par }{\QB а срце му није с тобом.


\par }{\Q \VS{8}Избљуваћеш залогај који си појео,

\par }{\QB проћердаћеш све љубазне речи своје.


\par }{\SHB Десета прича
\par }
{\Q \VS{9}Не говори ушима безумног,

\par }{\QB јер ће презрети поруку твојих речи.


\par }{\SHB Једанаеста прича
\par }
{\Q \VS{10}Не помичи древни међаш,

\par }{\QB не залази у њиве сирочади.


\par }{\Q \VS{11}Јер је јак њихов Откупитељ,

\par }{\QB одбраниће њихов случај од тебе.


\par }{\SHB Дванаеста прича
\par }
{\Q \VS{12}Срце своје предај опомени,

\par }{\QB своје уши поучним речима.


\par }{\SHB Тринаеста прича
\par }
{\Q \VS{13}Не ускраћуј казну детету,

\par }{\QB јер неће да умре ако га и удариш шибом.


\par }{\Q \VS{14}Туци га шибом

\par }{\QB и душу му од Света мртвих спаси.


\par }{\SHB Четрнаеста прича
\par }
{\Q \VS{15}О, мој сине, ако ти је срце мудро

\par }{\QB и моје се срце радује;


\par }{\Q \VS{16}радује се нутрина моја,

\par }{\QB кад ти усне честито говоре.


\par }{\SHB Петнаеста прича
\par }
{\Q \VS{17}Нек ти срце грешницима не завиди,

\par }{\QB у богобојазности ти поваздан буди.


\par }{\Q \VS{18}Нема сумње, будућност постоји,

\par }{\QB твоја нада неће пропасти.


\par }{\SHB Шеснаеста прича
\par }
{\Q \VS{19}Сине мој, послушај и мудар буди,

\par }{\QB своје срце ти на пут усмери.


\par }{\Q \VS{20}Не дружи се са онима што се вином опијају,

\par }{\QB са онима који ждеру месо.


\par }{\Q \VS{21}Јер, осиромашиће и пијаница и изелица,

\par }{\QB мамурлук ће их обући у дроњке.


\par }{\SHB Седамнаеста прича
\par }
{\Q \VS{22}Слушај оца свога што те је родио,

\par }{\QB мајку своју не презири ни када остари.


\par }{\Q \VS{23}Истину купуј и не продаји

\par }{\QB мудрост, прекор и поуку.


\par }{\Q \VS{24}Јако се радује отац праведног сина,

\par }{\QB ко је родио мудрог сина ужива у њему.


\par }{\Q \VS{25}Нека се радују и отац твој и мајка твоја,

\par }{\QB нека се весели она која те је родила.


\par }{\SHB Осамнаеста прича
\par }
{\Q \VS{26}Срце ми своје дај, сине мој,

\par }{\QB и нека ти очи почивају на путевима мојим.


\par }{\Q \VS{27}Јер блудница је дубока јама,

\par }{\QB туђинка је узано ждрело.


\par }{\Q \VS{28}Она је ко лопов што вреба из потаје

\par }{\QB и међу мушкарцима умножава неверне.


\par }{\SHB Деветнаеста прича
\par }
{\Q \VS{29}Ко то кука? Ко то јечи?

\par }{\QB Ко се свађа? Ко то приговара?

\par }{\Q Ко има ране безразложне

\par }{\QB и коме су закрвављене очи?


\par }{\Q \VS{30}Онима што се излежавају крај вина,

\par }{\QB онима што иду да пробају вино измешано.


\par }{\Q \VS{31}Не гледај вино док се румени,

\par }{\QB док се светлуца у чаши,

\par }{\QB док лагано клизи.


\par }{\Q \VS{32}Као змија на крају уједа,

\par }{\QB као отровница убада.


\par }{\Q \VS{33}Чудне ће призоре да виде очи твоје

\par }{\QB и срце говориће лудорије.


\par }{\Q \VS{34}Бићеш као онај што лежи усред мора,

\par }{\QB као онај што лежи наврх јарбола.


\par }{\Q \VS{35}{\ADD{И рећи ћеш}}: „Ударили су ме, а болестан нисам,

\par }{\QB тукли су ме, осетио нисам.

\par }{\Q Када ћу се пробудити

\par }{\QB да поново потражим пиће?“




\par }\Chap{24}{\SHB Двадесета прича
\par }
{\Q \VerseOne{1}Не завиди злима,

\par }{\QB не пожели да си с њима;


\par }{\Q \VS{2}јер у срцу своме смишљају насиље,

\par }{\QB најављују уснама невољу.


\par }{\SHB Двадесет прва прича
\par }
{\Q \VS{3}Мудрошћу се подиже кућа,

\par }{\QB а разборитошћу је основана;


\par }{\Q \VS{4}знањем су јој собе напуњене

\par }{\QB сваким благом пожељним и вредним.


\par }{\SHB Двадесет друга прича
\par }
{\Q \VS{5}Човек ратник је јак,

\par }{\QB али онај који зна јача снагу своју;


\par }{\Q \VS{6}јер ћеш рат добити мудрим саветима

\par }{\QB и победа је у многим саветницима.


\par }{\SHB Двадесет трећа прича
\par }
{\Q \VS{7}Висока је мудрост немудроме,

\par }{\QB он уста своја не отвара на судским вратима.


\par }{\SHB Двадесет четврта прича
\par }
{\Q \VS{8}Ко је предан да зло смишља

\par }{\QB назваће га сплеткарошем.


\par }{\Q \VS{9}Грех су безумни науми

\par }{\QB и подругљивац је одуран људима.


\par }{\SHB Двадесет пета прича
\par }
{\Q \VS{10}Клонеш ли у дану невоље,

\par }{\QB клонуће и твоја снага.


\par }{\Q \VS{11}Спасавај оне које у смрт вуку,

\par }{\QB извлачи оне што тетурају на погубљење.


\par }{\Q \VS{12}Јер, кажеш ли – „Али, ми то нисмо знали!“ –

\par }{\QB неће ли схватити онај што прониче срца?

\par }{\Q Неће ли знати онај који ти живот чува

\par }{\QB и узвратити човеку по делу његовом?


\par }{\SHB Двадесет шеста прича
\par }
{\Q \VS{13}Једи мед, сине мој, јер је здрав

\par }{\QB и непцу је твоме сладак мед из саћа.


\par }{\Q \VS{14}Такво је познање мудрости души твојој

\par }{\QB ако је пронађеш; тада будућност постоји

\par }{\QB и твоја нада неће пропасти.


\par }{\SHB Двадесет седма прича
\par }
{\Q \VS{15}Не вребај ко зликовац у потаји на дом праведника

\par }{\QB и коначиште његово не руши.


\par }{\Q \VS{16}Јер падне ли праведник и седам пута, устаће,

\par }{\QB а зликовац ће посрнути у невољи.


\par }{\SHB Двадесет осма прича
\par }
{\Q \VS{17}Не радуј се док се руши душманин твој,

\par }{\QB кад посрне нека ти се срце не весели;


\par }{\Q \VS{18}да Господ то не види и то буде зло пред њиме,

\par }{\QB па са душманина повуче свој гнев.


\par }{\SHB Двадесет девета прича
\par }
{\Q \VS{19}Не жести се због злотвора,

\par }{\QB не завиди зликовцима;


\par }{\Q \VS{20}јер будућност не припада злотвору,

\par }{\QB догорева светиљка зликовцу.


\par }{\SHB Тридесета прича
\par }
{\Q \VS{21}Бој се Господа, сине мој, баш као и цара;

\par }{\QB не дружи се с бунтовнима;


\par }{\Q \VS{22}јер изненадна долази њихова пропаст

\par }{\QB и ко ће да сазна свршетак ове двојице?


\par }{\MS Остале мудре приче

\par }{\PP \VS{23}И ово се тиче мудрих људи:

\par }{\Q Страхота је кад се гледа ко је ко на суду.


\par }{\Q \VS{24}Наиме, ко каже зломе – „Ти си праведан!“ –

\par }{\QB људи ће га проклињати,

\par }{\QB народи га презирати.


\par }{\Q \VS{25}А онима који га прекоре уживање ће бити,

\par }{\QB на њих ће доћи благослов добра.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Усне воли онај ко узвраћа праведним речима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Посао свој на пољу заврши,

\par }{\QB припреми њиву своју, а онда изгради кућу своју.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Не сведочи без разлога против ближњег свога,

\par }{\QB зар ћеш да обмањујеш уснама својим?


\par }{\Q \VS{29}Не реци – „Како је он урадио мени, тако ћу и ја да урадим њему.

\par }{\QB Узвратићу му по делу његовом!“


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{30}Прошао сам поред поља ленштине

\par }{\QB и поред винограда безумника.


\par }{\Q \VS{31}И гле, у трње је све зарасло,

\par }{\QB копривама све обрасло,

\par }{\QB зид камени беше срушен.


\par }{\Q \VS{32}Када сам то видео, срцем сам схватио,

\par }{\QB видео сам и прихватио поуку:


\par }{\Q \VS{33}Још мало снова, још мало дремежа,

\par }{\QB још мало доконо да склопиш руке;


\par }{\Q \VS{34}и доћи ће твоје сиромаштво као скитница

\par }{\QB и немаштина као насилник.




\par }{\MS Остале мудре приче

\par }\Chap{25}{\PP \VerseOne{1}И ово су Соломонове мудре приче које су преписали људи Језекије, Јудиног цара:


\par }{\Q \VS{2}Божија је слава да сакрива ствари,

\par }{\QB а цару је слава да ствар истражује.


\par }{\Q \VS{3}Небо је високо, земља је дубока,

\par }{\QB а и срца царска нико не истражи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Уклони са сребра згуру

\par }{\QB и ето га чанак за ковача:


\par }{\Q \VS{5}уклони злога од цара

\par }{\QB и у правди престо његов утврђен ће бити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Пред царем се не величај

\par }{\QB и не стој на месту великаша;


\par }{\Q \VS{7}јер је боље да ти каже – „Горе дођи!“ –

\par }{\QB него да те понизи пред племићем.

\par }{\BB \par }
{\Q А то\FTNT{*}{{\FR 25:7 }{\FT{Мисли се на племића из претходног стиха.}}} што су ти очи виделе


\par }{\QB \VS{8}не доводи журно на суђење,

\par }{\Q јер шта ћеш када те на крају

\par }{\QB посрами ближњи твој?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Реши спор са ближњем својим

\par }{\QB и тајну другога не откривај;


\par }{\Q \VS{10}да те не би осрамотио онај који слуша

\par }{\QB и зао глас остао на теби.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Благовремено казана реч

\par }{\QB је попут златних јабука у сребрним чинијама.


\par }{\Q \VS{12}Минђуша златна и украс од чистог злата

\par }{\QB је укор мудрог ономе који слуша.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Као студен снега на дан жетве

\par }{\QB је верни гласник оном ко га шаље –

\par }{\QB освежава душу свога господара.


\par }{\Q \VS{14}Попут облака и ветра без кише

\par }{\QB човек је што се хвали даром недарованим.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Стрпљивошћу се наговара владар,

\par }{\QB а и језик благи може кост да сломи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Кад нађеш мед, једи док се не наједеш,

\par }{\QB јер ћеш га повратити ако се преједеш.


\par }{\Q \VS{17}Нека ти је нога ретко у кући ближњег твога,

\par }{\QB да те се не засити и не замрзи те.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Попут буздована, мача и стреле оштре

\par }{\QB је човек који сведочи против ближњег свога, а лажов је.


\par }{\Q \VS{19}Зуб покварен и клецава нога

\par }{\QB је поверење у издајника у дану невоље.


\par }{\Q \VS{20}Као човек што хаљину скида по зимскоме дану

\par }{\QB и као сирће на шалитри,

\par }{\QB такав је онај који песме пева срцу жалосноме.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Ако је твој непријатељ гладан, нахрани га,

\par }{\QB и ако је жедан, напој га водом.


\par }{\Q \VS{22}Јер ако тако чиниш, згрнућеш жар угљени на његову главу,

\par }{\QB а Господ ће да ти плати.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Северац кишу доноси,

\par }{\QB а језик оговарачки срдита лица.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Боље је седети на углу крова

\par }{\QB него са женом свадљивом у заједничкој кући.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Што је студена вода души изнуреној,

\par }{\QB то је добра вест из далеке земље.


\par }{\Q \VS{26}Замућен извор и бунар зарушени

\par }{\QB је праведник што тетура пред неправедником.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Није добро преждрати се меда

\par }{\QB и људима на част није да част своју траже.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Град проваљен и без зида

\par }{\QB је човек који не зна себе самог да обузда.




\par }\PoetryChap{26}{\Q \VerseOne{1}Као снег лети и киша о жетви,

\par }{\QB тако част не стоји безумном.


\par }{\Q \VS{2}Као кад прхне врабац и ласта кад одлети,

\par }{\QB тако и клетва не стиже без повода.


\par }{\Q \VS{3}Бич је за коња, узде за магарца,

\par }{\QB а батина за леђа безумног.


\par }{\Q \VS{4}Не узвраћај безумноме по безумљу његовоме,

\par }{\QB да и сам не би био њему налик.


\par }{\Q \VS{5}Узврати безумноме по безумљу његовоме,

\par }{\QB да сам себи не би био мудар.


\par }{\Q \VS{6}Ноге своје сам сасеца, насиљем се поднапија

\par }{\QB ко поруку шаље рукама безумног.


\par }{\Q \VS{7}Како ноге висе одузетом,

\par }{\QB таква је мудра прича у устима безумнога.


\par }{\Q \VS{8}Камен у праћку веже

\par }{\QB ко безумном почаст даје.


\par }{\Q \VS{9}Трнова грана у руци пијанца

\par }{\QB је мудра прича у устима безумнога.


\par }{\Q \VS{10}Попут стрелца што рањава кога стигне,

\par }{\QB такав је човек што унајмљује безумника

\par }{\QB и онај што унајмљује пролазника.


\par }{\Q \VS{11}Враћа се пас на своју бљувотину

\par }{\QB као што се и безумник враћа безумљу своме.


\par }{\Q \VS{12}Видиш ли човека који мисли за себе да је мудар?

\par }{\QB Више је наде за безумника него за њега!


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Ленштина говори: „Лав је на улици!

\par }{\QB Лав је насред трга!“


\par }{\Q \VS{14}На шаркама окрећу се врата,

\par }{\QB а ленштина на кревету своме.


\par }{\Q \VS{15}Ленштина умаче руку у чанак,

\par }{\QB али је преуморан да устима својим је принесе.


\par }{\Q \VS{16}Самом себи ленштина је мудрији

\par }{\QB од седморице што разборито одговарају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Пса за уши хвата

\par }{\QB ко се у пролазу љути због туђе расправе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Као махнитави што бакље,

\par }{\QB стреле и смрт сеје,


\par }{\Q \VS{19}такав је човек што вара ближњег свога,

\par }{\QB па још каже: „Нисам ли се нашалио?!“


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Када нема дрва и ватра се гаси,

\par }{\QB када нема клеветника и свађа се стиша.


\par }{\Q \VS{21}Угаљ је за жеравицу и дрво за ватру,

\par }{\QB а човек свађалица да потпали свађу.


\par }{\Q \VS{22}Речи клеветника су као посластице

\par }{\QB што у стомак клизе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Посребрена грнчарија –

\par }{\QB то су усне углађене и зло срце.


\par }{\Q \VS{24}Онај који мрзи скрива се уснама својим,

\par }{\QB а у себи сакупља превару.


\par }{\Q \VS{25}Не веруј човеку умилног гласа

\par }{\QB коме је у срцу седмострука гадост.


\par }{\Q \VS{26}Он се скрива, мржњу прикрива,

\par }{\QB али ће се разоткрити у збору поквареност његова.


\par }{\Q \VS{27}Ко јаму копа, сам у њу пада

\par }{\QB и ко камен ваља, на њега се сваља.


\par }{\Q \VS{28}Лажљив језик мрзи оне које дроби

\par }{\QB и уста ласкава рушевине праве.




\par }\PoetryChap{27}{\Q \VerseOne{1}Не хвали се сутрашњим даном,

\par }{\QB јер не знаш шта доноси тај дан.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Други нек те хвали, а не ти себе самог;

\par }{\QB незнанац, а не усне твоје.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Тежак је камен и песак је тежак,

\par }{\QB али од обоје је тежи безобразлук безочнога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Окрутан је бес, срџба је горопадна

\par }{\QB и са љубомором ко да се суочи?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Јавни укор је бољи

\par }{\QB од тајне љубави.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Поузданије су модрице од онога који те воли

\par }{\QB од многих пољубаца онога који те мрзи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Сита душа саће меда гази,

\par }{\QB а гладној је души слатко и све горко.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Попут птице протеране из гнезда,

\par }{\QB такав је и човек протеран из свог завичаја.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Уље и мирис драги су срцу

\par }{\QB и сладак је пријатељ који од срца саветује.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Не напуштај пријатеља и пријатеља свог оца;

\par }{\QB не одлази у дом свога брата на дан своје невоље;

\par }{\QB бољи је сусед који је близу, него брат који је далеко.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Мудар буди, сине мој, и срце ми развесели,

\par }{\QB па да могу подругљивцу речју да узвратим.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Обазрив човек примети невољу, па се скрије,

\par }{\QB а лаковерни иду даље и буду кажњени.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Узми хаљину ономе што јамчи за туђинца,

\par }{\QB и залог му узми кад јамчи за туђинку.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Ко од раног јутра свога ближњег благосиља на сав глас,

\par }{\QB то ће му се рачунати као клетва.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Жена свадљива је попут сталног прокишњавања

\par }{\QB по кишном дану.


\par }{\Q \VS{16}Ко њу обуздава, ветар обуздава

\par }{\QB и као да држи уље у десници.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Гвожђе се о гвожђе оштри,

\par }{\QB а човек се оштри о човека.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Од смоквиног плода јешће ко се за њу брине;

\par }{\QB поштован ће бити онај који штити свога господара.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Као што се лице одсликава у води

\par }{\QB тако се и срце човека у човеку види.


\par }{\Q \VS{20}Као што су и Свет мртвих и трулеж мртвих незасити,

\par }{\QB тако су незасите и очи човека.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Топионица је за сребро и пећ је за злато,

\par }{\QB а човек се искушава похвалама које прима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Истуцаш ли тучком неразумног

\par }{\QB са прекрупом у авану,

\par }{\QB његова се лудост неће скинути са њега.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Своје стадо добро пази,

\par }{\QB побрини се добро за крда своја;


\par }{\Q \VS{24}јер иметак не траје довека,

\par }{\QB а ни круна кроз сва поколења.


\par }{\Q \VS{25}Коси се трава да нова никне,

\par }{\QB сакупи се сено по брдима;


\par }{\Q \VS{26}јагњад те облаче,

\par }{\QB а јарцима плаћаш за поља.


\par }{\Q \VS{27}Тад имаш обиље козјег млека себи за храну,

\par }{\QB за храну укућана, за живот слушкиња својих.




\par }\PoetryChap{28}{\Q \VerseOne{1}Неправедник бежи, а нико га не гони,

\par }{\QB а праведник је као лавић храбар.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Земља због преступа има многе главаре,

\par }{\QB али траје дуго са човеком поученим и разумним.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Сиромах који убогога тлачи

\par }{\QB је као пљусак који носи, а рода не доноси.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Злог хвале они који Закон\FTNT{*}{{\FR 28:4 }{\FT{Осим значења
}}{\FQA{Закон
}}{\FT{јеврејски израз
{\TL{тора}} се односи и на поуку, упутство у смислу ширем од Мојсијевог Закона.}}} заборављају,

\par }{\QB а на њих су кивни они који Закон чувају.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Злотвори не схватају правду,

\par }{\QB а све разуме онај што Господа тражи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}Бољи је и сиромах који часно живи

\par }{\QB од богаташа што нечасно живи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Разуман је син који Закон држи,

\par }{\QB а свог оца срамоти онај што се дружи с изелицама.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Ко иметак себи згрће од камате и зеленаштва,

\par }{\QB сакупља ономе који је милостив убогима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Ухо своје ко одврати и не слуша Закон,

\par }{\QB његова је молитва одвратна.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}У своју ће јаму пасти

\par }{\QB ко заводи праведне на пут зла,

\par }{\QB а добро ће беспрекорни да наследе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Богати је себи самом мудар,

\par }{\QB али га разумни сиромах истражује помно.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Велика је слава у радости праведника,

\par }{\QB а када се зли осиле, човек се сакрива.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}Ко сакрива сагрешења своја, нема му напретка;

\par }{\QB помилован бива ко се због њих каје и одриче их се.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Блажен ли је човек што је стално на опрезу,

\par }{\QB а у зло ће пасти онај што је срце своје скаменио.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Лав што риче, медвед распомамљен,

\par }{\QB такав је и злобни владар убогом народу.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Големи је изнуђивач неразборит владар,

\par }{\QB а ко се гнуша изнуђеног добитка продужава своје дане.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Крвопролићем оптерећен човек хрли јами

\par }{\QB и нека му нико не помогне.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Избављен ће бити онај што беспрекорно живи,

\par }{\QB а у трену пашће онај што нечасно живи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Изобиље хране има онај који своју земљу ради,

\par }{\QB а изобиље сиромаштва онај који тежи безвредним стварима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Веран ће човек обилно бити благословен,

\par }{\QB а некажњено неће проћи ко срља да се обогати.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Страхота је кад се гледа ко је ко,

\par }{\QB јер ће човек да сагреши и за парче хлеба.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Шкртица срља да се обогати,

\par }{\QB а и не зна да му стиже оскудица.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Већу благонаклоност напослетку налази онај који кори човека

\par }{\QB него онај који ласка језиком.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Ко поткрада мајку своју и оца својега,

\par }{\QB па још каже да ту греха нема,

\par }{\QB тај се дружи са џелатом.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Бахат човек отпочиње свађу,

\par }{\QB а напредује ко се узда у Господа.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Безуман је човек што верује срцу своме,

\par }{\QB а ко мудро живи избављен ће бити.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Нема оскудице ко сиромаху пружа,

\par }{\QB а ко са њега скреће поглед препун је проклетства.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{28}Када се осиле зликовци, свако се склања,

\par }{\QB а када страдају, множе се праведници.




\par }\PoetryChap{29}{\Q \VerseOne{1}Када тврдоглави још више отврдоглави упркос карању,

\par }{\QB сломиће се ненадано и неће му бити лека.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{2}Кад се множе праведници, народ се радује,

\par }{\QB а кад зликовац завлада, народ уздише.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{3}Оца свог радује човек који воли мудрост,

\par }{\QB а с блудницом ко се дружи, иметак свој ружи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Цар по правди земљу гради,

\par }{\QB а грамзиви тлачитељ је разграђује.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Човек што ласка ближњем своме

\par }{\QB мрежу шири ногама његовим.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{6}У греху је замка зликовачка,

\par }{\QB а праведник кличе и весели се.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Праведник разуме случај сиромаха,

\par }{\QB а неправедник за ту ствар не мари.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Подсмевачи град разјаре,

\par }{\QB а мудри стишавају гнев.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{9}Кад се мудар човек суди с човеком немудрим,

\par }{\QB љутио се ил’ смејао, починка му нема.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Крвници мрзе човека без мане,

\par }{\QB а праведни му душу штите.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Сву ћуд своју истреса безумник,

\par }{\QB а мудар се повлачи и стишава.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{12}Владар који слуша лажи

\par }{\QB имаће за слуге све саме зликовце.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{13}И сиромаху и тлачитељу једно је заједничко:

\par }{\QB обојици Господ просветљује очи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{14}Довека ће стајати престо цара

\par }{\QB што убогом суди по истини.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Шиба прекора доноси мудрост,

\par }{\QB а дете распуштено срамоти своју мајку.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{16}Кад се злобници умножавају, умножавају се и греси,

\par }{\QB али ће праведници гледати њихову пропаст.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Опомени свога сина и донеће ти спокој,

\par }{\QB и донеће радост души твојој.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Где виђења нема, народ се разузда;

\par }{\QB а како је благословен човек што се поуке држи!


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{19}Речима се не поправља слуга,

\par }{\QB јер ако их и разуме, он се не одазива.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}Видиш ли човека брзоплетог у говору?

\par }{\QB Више је наде за безумног него за њега.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Ко свом слузи од малена повлађује

\par }{\QB за невољу крај му спрема.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{22}Разјарени свађу започиње,

\par }{\QB горопадни обилује гресима.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{23}Бахатост унижава човека,

\par }{\QB а понизни завређује част.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Ко се дружи са лоповом мрзи душу своју,

\par }{\QB јер он чује клетву, али је прећути.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{25}Страх човеку замку поставља,

\par }{\QB а збринут је онај што се у Господа узда.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{26}Многи траже владареву наклоност,

\par }{\QB али од Господа је правда за човека.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{27}Неправедник је мрзак праведницима,

\par }{\QB а злобницима је мрзак човек честитог живота.




\par }{\MS Агурове приче

\par }\Chap{30}{\PP \VerseOne{1}Поруке Агура, Јекајевог сина,

\par }{\Q пророштво овог човека казано Итилу,

\par }{\QB Итилу и Укалу.


\par }{\Q \VS{2}„Елем, ја сам простији од било кога

\par }{\QB и немам памети људске;


\par }{\Q \VS{3}нисам се поучио мудрости

\par }{\QB и знање Светог немам.


\par }{\Q \VS{4}Ко се то успео на небеса па сишао?

\par }{\QB Ко је сабрао ветар у шаке своје?

\par }{\Q Ко је то увио воде у плашт?

\par }{\QB Ко је поставио све земљине крајеве?

\par }{\Q Како му је име

\par }{\QB и како му се син зове,

\par }{\QC знаш ли?


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{5}Свака је Божија реч опробана.

\par }{\QB Он је штит онима који у њему уточиште налазе.


\par }{\Q \VS{6}Не додаји речима његовим

\par }{\QB да те не би прекорио,

\par }{\QB да се не би показало да си лажов.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{7}Две ствари од тебе тражим,

\par }{\QB не ускрати ми их док сам жив:


\par }{\Q \VS{8}бескорисну, лажљиву реч од мене удаљи;

\par }{\QB не дај ми сиромаштва и богатства,

\par }{\QB дај ми хлеба да једем тек да се наједем;


\par }{\Q \VS{9}да се не бих заситио, па се одрекао

\par }{\QB и рекао ’Ко је Господ?’

\par }{\Q Или да не бих осиромашио, па крао

\par }{\QB и ружио име Бога свога.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{10}Не клевећи слугу господару његовом

\par }{\QB да те не би проклињао, па би крив био.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{11}Неки сој проклиње оца свога

\par }{\QB и мајку своју не благосиља.


\par }{\Q \VS{12}Неки је сој себи самом чист

\par }{\QB па од измета свог остаје неопран.


\par }{\Q \VS{13}О, како неки сој уздиже очи

\par }{\QB и како му је поглед надмен!


\par }{\Q \VS{14}Неком су соју зуби ко мачеви

\par }{\QB а вилице ко ножеви,

\par }{\Q да са земље прождеру убоге

\par }{\QB и несрећнике људског рода.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{15}Пијавица има две ћерке –

\par }{\QB Дај и Дај.

\par }{\BB \par }
{\Q Три су ствари незасите

\par }{\QB и четири никада не кажу ’Доста!’:


\par }{\QC \VS{16}Свет мртвих,

\par }{\QC јалова утроба,

\par }{\QC земља воде никад сита

\par }{\QC и ватра што не каже ’Доста!’


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{17}Око што се оцу руга

\par }{\QB и презире послушност мајци,

\par }{\Q искљуцаће поточни гаврани

\par }{\QB и појешће орлићи.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{18}Три су ми ствари зачуђујуће

\par }{\QB и четири су ми непознате:


\par }{\QC \VS{19}орлов лет по небесима,

\par }{\QC пузање змије по стени,

\par }{\QC пловидба лађе посред мора

\par }{\QC и пут мушкарца са девојком.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{20}А пут жене прељубнице је овакав:

\par }{\QB она једе, обрише уста па каже:

\par }{\QB ’Никакво зло нисам урадила!’


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{21}Под три ствари земља се потреса

\par }{\QB и четири не може да носи:


\par }{\QC \VS{22}слугу када се зацари,

\par }{\QC будалу кад је сита хлеба,


\par }{\QC \VS{23}невољену, а удату жену,

\par }{\QC и слушкињу кад замени газдарицу своју.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{24}Четири су створа малена на земљи,

\par }{\QB а опет су преко мере учињена мудрим:


\par }{\Q \VS{25}мрави, нејак народ,

\par }{\QB али лети себи припремају храну;


\par }{\Q \VS{26}дамани, нејак народ,

\par }{\QB али дом свој на стенама праве;


\par }{\Q \VS{27}скакавци, иако без цара,

\par }{\QB ал’ сви лете у поретку;


\par }{\Q \VS{28}гуштер, иако га с обе руке хваташ,

\par }{\QB ено га у одајама царским.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{29}Три су створа корака поносног

\par }{\QB и четири што отмено газе:


\par }{\QC \VS{30}лав, од свих звери јачи, ни пред чим не узмиче;


\par }{\QC \VS{31}петао када се шепури,

\par }{\QC јарац

\par }{\QC и цар са војском поред себе.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{32}Ако си будаласт био себе уздижући,

\par }{\QB ако ли си сплеткарио,

\par }{\QB руку на уста стави.


\par }{\Q \VS{33}Јер када се млеко бућка, настаје масло;

\par }{\QB и када се нос истрља, крв процури;

\par }{\QB а када бес ускипи, то доноси свађу.“




\par }{\MS Приче цара Лемуила

\par }\Chap{31}{\PP \VerseOne{1}Поруке цара Лемуила, пророштва којим га је поучила његова мајка:


\par }{\Q \VS{2}„Чуј, сине мој! Чуј, сине утробе моје!

\par }{\QB Чуј, сине завета мојих!


\par }{\Q \VS{3}Не дај своју снагу женама,

\par }{\QB ни путеве своје онима што руше цареве.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{4}Није за цареве, Лемуило,

\par }{\QB није за цареве да пију вино

\par }{\QB и за владаре склоност жестоком пићу.


\par }{\Q \VS{5}Да не би уз пиће заборавили шта су одредбе,

\par }{\QB па онда ускратили право свим ојађенима.


\par }{\Q \VS{6}Жестоко пиће остави за умирућег

\par }{\QB и вино за унесрећену душу.


\par }{\Q \VS{7}Нека такав пије, нека заборави своју беду

\par }{\QB и свог јада нека се не сећа.


\par }{\BB \par }
{\Q \VS{8}Говори уместо безгласног

\par }{\QB и заступај све људе који умиру.


\par }{\Q \VS{9}Говори и суди праведно,

\par }{\QB одбрани право сиромаха и убогог.“


\par }{\MS Честита жена

\par }{\Q \VS{10}Ко да нађе честиту жену?

\par }{\QB Таква вреди много више од драгуља.


\par }{\Q \VS{11}У њу се поуздаје срце њеног мужа

\par }{\QB и неће остати без добитка.


\par }{\Q \VS{12}Добро, а не зло она му чини

\par }{\QB кроз све дане живота свога.


\par }{\Q \VS{13}Прихвата се вуне и лана

\par }{\QB па ужива у раду руку својих.


\par }{\Q \VS{14}Она је попут трговачких галија,

\par }{\QB јер издалека доноси себи хлеба.


\par }{\Q \VS{15}Диже се док је још мркло,

\par }{\QB храну дели укућанима

\par }{\QB и послове слушкињама својим.


\par }{\Q \VS{16}Разгледа њиву па је купи,

\par }{\QB од зараде својих руку сади виноград.


\par }{\Q \VS{17}Одважно се прихвата посла

\par }{\QB и мишице своје јача.


\par }{\Q \VS{18}Увиђа да добро зарађује

\par }{\QB и светиљка јој се по ноћи не гаси.


\par }{\Q \VS{19}Рукама се преслице дохвата,

\par }{\QB длановима прихвата вретено.


\par }{\Q \VS{20}Сиромаху отвара шаку,

\par }{\QB руке пружа убогоме.


\par }{\Q \VS{21}Не страхује за укућане када је снег,

\par }{\QB јер сви у дому носе двоструку одећу\FTNT{*}{{\FR 31:21 }{\FT{Ово је превод према Септуагинти, а према јеврејском тексту реч је о
}}{\FQA{гримизној одећи.}}}.


\par }{\Q \VS{22}Покриваче себи шије

\par }{\QB и одећу од танкога платна и скерлета.


\par }{\Q \VS{23}Познаје се њен муж на вратима

\par }{\QB када седи са старешинама земље.


\par }{\Q \VS{24}Она шије ланене кошуље и продаје их,

\par }{\QB појасевима снабдева трговце.


\par }{\Q \VS{25}Облачи се у част и у дику

\par }{\QB и смеје се дану што долази.


\par }{\Q \VS{26}Мудро отвара уста своја,

\par }{\QB а на језику су јој поуке истине.


\par }{\Q \VS{27}Надгледа како јој укућани живе

\par }{\QB и не једе хлеб у доколици.


\par }{\Q \VS{28}Синови њени се дижу и благосиљају је,

\par }{\QB а њен је муж хвали:


\par }{\Q \VS{29}„Честите су многе жене

\par }{\QB али ти их све надмашујеш!“


\par }{\Q \VS{30}Допадљивост је заводљива и лепота је пролазна,

\par }{\QB али ће хваљена бити жена која се Господа боји.


\par }{\Q \VS{31}Подајте јој нешто од плода њених руку

\par }{\QB и нека је на вратима
{\ADD{града}} хвале дела њена!

\par }