Andra Krönikeboken
Andra Krönikeboken fortsätter berättelsen om Israels kungatid från Salomos trontillträde ca 970 Kr till Jerusalems fall 587 f Kr. Skildringen följer till stor del Första och Andra Kungaboken, men lägger särskild vikt vid gudfruktiga kungar som Salomo (1-9), Asa (14-16), Joshafat (17-20), Hiskia (29-32) och Josia (34-35).
Efter Jerusalems fall år 587 f Kr (kap 36) avslutas boken med befrielsen från den babyloniska fångenskapen 539 f Kr, som en brygga över till Esras bok. Enligt judisk tradition skrevs boken av Esra under andra hälften av 400-talet f Kr (se inledningen till Första Krönikeboken).
1
Salomo ber om vishet
1 + Salomo, Davids son, stärkte sin kungamakt+, och Herren hans Gud var med honom och gjorde honom mycket stor.
2 Salomo talade till hela Israel, till överbefälen och underbefälen, till domarna och till alla furstarna i hela Israel, huvudmännen för familjerna. 3 + Sedan begav han sig med hela församlingen till offerhöjden i Gibeon+, för där stod Guds uppenbarelsetält som Herrens tjänare Mose hade gjort i öknen. 4 + Men David hade hämtat Guds ark från Kirjat-Jearim+ upp till den plats som han hade ställt i ordning åt den, för han hade rest ett tält åt den i Jerusalem. 5 + Och kopparaltaret som Besalel, son till Uri, son till Hur, hade gjort stod där framför Herrens tabernakel, och Salomo och församlingen sökte sig dit. 6 Där gick Salomo upp inför Herrens ansikte till kopparaltaret som stod vid uppenbarelsetältet, och han offrade tusen brännoffer på det.
7 + Den natten uppenbarade sig Gud för Salomo och sade till honom: ”Be mig om det du vill att jag ska ge dig.” 8 + Salomo svarade Gud: ”Du har visat min far David stor nåd och gjort mig till kung efter honom. 9 + Låt nu, Herre och Gud, ditt ord till min far David förverkligas, för du har gjort mig till kung över ett folk lika talrikt som stoftet på marken. 10 Ge mig nu vishet och förstånd till att vara ledare och anförare för detta folk. För vem kan annars vara domare för detta ditt stora folk?”
11 + Då sade Gud till Salomo: ”Eftersom detta låg på ditt hjärta och du inte bad om rikedom, skatter och ära eller om dina fienders liv eller om långt liv, utan bad om vishet och förstånd+ att vara domare för mitt folk som jag har gjort dig till kung över, 12 + så ska du få vishet och förstånd. Jag ska också ge dig rikedom, skatter och ära som kungarna före dig inte har haft och ingen kung efter dig kommer att ha.”
Salomos makt och rikedom
13 + När Salomo hade varit vid offerhöjden i Gibeon begav han sig från uppenbarelsetältet till Jerusalem, och han regerade över Israel. 14 + Och Salomo samlade vagnar och ridhästar så att han hade 1 400 vagnar och 12 000 ridhästar. Dem stationerade han dels i vagnsstäderna, dels i Jerusalem hos kungen själv. 15 + Kungen styrde så att silver och guld blev lika vanligt i Jerusalem som stenar, och cederträ lika vanligt som mullbärsfikonträ i Låglandet. 16 Hästarna som Salomo köpte kom från Egypten och från Kue+. Kungens uppköpare hämtade dem från Kue till bestämt pris.
17 Varje vagn som de hämtade och förde in från Egypten kostade 600 siklar silver och varje häst 150+. Likaså infördes genom deras försorg sådana till hetiternas alla kungar och till kungarna i Aram+.
+ 1:1 1 Kung 2:12, 46, 10:23f, 1 Krön 29:25. + 1:1 stärkte sin kungamakt Se 1 Kung 2 och Salomos messianska kungapsalm Ps 72. + 1:3 2 Mos 27:21, 36:8f, 1 Kung 3:4, 1 Krön 16:39f, 21:28f. + 1:3 Gibeon Större stad (Jos 10:2) drygt en halvmil nordväst om Jerusalem. + 1:4 2 Sam 6:17, 1 Krön 13:6, 15:1. + 1:4 hämtat Guds ark från Kirjat-Jearim Se 2 Sam 6, 1 Krön 15. + 1:5 2 Mos 38:1f. + 1:7 1 Kung 3:5f. + 1:8 1 Krön 28:5. + 1:9 1 Mos 13:16. + 1:11 1 Kung 3:11. + 1:11 vishet och förstånd Salomos vishet blev legendarisk (se 1 Kung 4:29f, 10:1f). + 1:12 1 Kung 4:31f, 2 Krön 9:22f, Matt 6:33, Ef 3:20. + 1:13 1 Krön 21:29. + 1:14 1 Kung 4:26, 10:26f, 2 Krön 9:25f. + 1:15 2 Krön 9:27. + 1:16 Kue Handelsort vid Adana i Medelhavets nordöstra hörn. + 1:17 600 siklar … 150 Drygt 6 kg och 1,5 kg silver. Salomos vagnar var långt mycket dyrare än det vanliga priset om ca 100 siklar per vagn. + 1:17 hetiterna … Aram Riken i nuvarande Turkiet och norra Syrien. Hetiterna uppskattade de egyptiska hästarna som var större än deras egna.