- Mak
- <
- 12
- >

12
⌊Grreip⌋ Apap Ngakan Pamab Alap-alap Bóktan
(Metyu 21:33-46; Luk 20:9-19)
1 Yesu bókyanórr wirri pamdó*wirri pamdó: Ma 11:27 ngakanke. alap-alap bóktan wagó, “Darrü pama abün grreip zid iritürr tóba tüpdü. Ene kakóm, wa kal akólórr. Wa kugupi ilüngürr ene grreip ngórr mor amóngóm, da wa barrkyanan kwit azil müót elórr, tóba grreip kaldó olgab azilüm. Da wa ene grreip apap ngibürr ngaon pam nókyenóp ngakanóm tibiób darremóm akó tóbankü. Tüób ama aibwób wamórr. 2 Grreip ngórr abül tonarr nóma semrranórr, wa tóba darrü ⌊leba zaget⌋ pam we zirrapónórr ene pamdó, grreip apap nidi ngakan kwarilürr, ngibürr grreip ngórr azebóm ene apapdógab. 3 A i ene leba zaget pam amigóp, dom apónóp, da popa we zirrapónóp tang küpan. 4 Ene apap aba akó darrü leba zaget pam we zirrapónórr. I oya singülan we emkólóp akó oya kolae büódan poko tómbapónóp. 5 Wa akó darrü leba zaget pam we zirrapónórr. I oya büdülümpükü we emkólóp. Wa abün leba zaget pam we zirrnapónóp. Ene grreip apap ngakan pama ngibürr zaget pam dom napónónóp ó ngibürr büdülümpükü okrralórr. 6 Dómdóm dama aban tóba darrpanan moboküpdü siman olom yarilürr. Da wa oya zirrsapónórr ibüka ini gyagüpitótókpükü wagó, ‘I kürü olom sab morroal tonarre yangórre.’ 7 Ene grreip apap ngakan pama ma tibióbka igó bóktónóp wagó, ‘Ene olom módóga, ini grreip apap sab nótó ipüde. Yao! Mi errkya büdülümpükü amkaldakla ó oya aban elklaza ama mibü kwarile aban büdül kakóm!’ 8 Da módóga, i oya siman olom we amigóp, büdülümpükü we emkólóp, ó oya büb apap kalkuma we amaikóp.
9 “Ene grreip apap aba ia laró tónggapóne? Wa sab tüób tame, da ene grreip apap ngakan pam sab ekrróne büdülümpükü a ene apap ama ngibürr pam nókyerre ngakanóm. 10 E ta ini poko kürükwata etóngarre Godón Wibalómórrón Bóktandó wagó,
“ ‘Müót balmel pama ne ingülküp†ingülküp: Isrrael pamkolpama müót ingülküpi balmel koralórr, da müót wata amoanda. Mibü müót wa talkuma amoanda. alzizi amaiknóp,
errkya ma ene müótan zirrgüpdü ingülküpüm wató kuri baine.
11 Lod ini kla tüób tónggapónórr,
da mibü ilküpdü kari morroal ta kokea!’ ”Wórr Peba 118:22-23
12 Wirri prrist, Mosesón gida umulbain pam, akó ⌊balngomól byarrmarr pama⌋ kwat we yamkünónóp Yesun amiógüm, zitülkus i umul bainóp wagó, Yesu ini alap-alap bóktan ibükwata adrratlórr. A i ma pamkolpamab gum kwarilürr. Da módóga, i oya we amgütóp ó we ogobórr tibiób kwata.
Amtin Bóktan Poko Taks Maniankwata
(Metyu 22:15-22; Luk 20:20-26)
13 Wirri pama ngibürr Parrisi akó Errodón‡Errod Galili prrobins alngomól pam yarilürr Rrom kingankü. mamoan pam Yesuka zirrnapónóp, Yesun amiógüm tóba bóktandógab. 14 I oyaka babzilürr, da we bóktónóp wagó, “Umulbain Pam, ki umulakla wagó, ma amkomanla akó pamkolpamab gyagüpitótóka marü koke gum-guman ngitandako. Ki umulakla zitülkus, ma blaman pamkolpam, ia wirri pam, kari pam, wata darrpan ngarkwatódó ngabkandóla, a ma Godón kwat amkoman umul byóndóla pamkolpamdó.”§I Yesuka mis bóktan wazeblórr, oya saul ainüm. I oya imtinóp wagó, “Mibü gidadógab ia taia Sisan*Sisa: Rrom pamkolpama tibiób king Sisabóka ngiblian kwarilürr. Mórrke-mórrke módóga: Caesar ó Emperor. Wa ngaen blaman Isrrael pamkolpamab tüp tóbankü yazebórr. Ene tonarrdó, wa ma igósidi blaman Isrrael pamkolpamab kingüm bainürr. taks mani aliónüm, ta ia koke? Mi ilirres ó ta ia koke?”
15 A Yesu ma umul bainürr, i wata taepurrane bóktan kwarilürr,†Ma müsirrga ain bóktan Metyu 22:18 ngakanke. da ibü nilóp wagó, “Ia e kürü kólba bóktandógabi amiógüm iade kaindakla? Darrü ⌊silba⌋ mani küp‡silba mani küp, Grrik bóktane ma inzan angrirrüna: denarius. Ene tonarr, darrpan zaget pama darrpan ngürr nóma zaget yarile, wa darrpan denarius ipüde. ala sidüdam, ka kóbó ngakanón.”
16 I oyaka darrpan küp we idüdóp, da wa ibü nümtinóp wagó, “Ia noan obzeke akó ngi?”
I oya bóktan we yalkomólóp wagó, “Sisan.”
17 Da Yesu ibüka bóktanórr wagó, “Sisan ne klamko, Sisan ilinamke, akó Godón ne klamko, Godón ilinamke.”
Da i gübarirr aengóp Yesun bóktanankwata.
Amtin Bóktan Poko Büdülab Barsinankwata
(Metyu 22:23-33; Luk 20:27-40)
18 Ngibürr ⌊Sadusi pama⌋ Yesuka togobórr amtin bóktan poko amtinüm, amkoman moboküpi koke. Ini pama igó bóktan kwarilürr wagó, pamkolpama sab koke tübarsile büdüldügab. I Yesuka we bóktónóp wagó,Apostolab Tórrmen 23:8 19 “Umulbain pam, Moses igó gida bóktan poko wialómórr mibünkü, Zu pamkolpamabkü wagó, ‘Paman narezoreta ne nóma nurrótóke olmal basen-koke, ene pama sab ene kóble ki zumióg, olmal balngenóm tóba büdül narezoretan ngidü.’Duterronomi 25:5 20 Da módóga, ngaen 7 zonaretalpükü pam kwarilürr. Nareta kol zumiógürr, da wa nurrótókórr, olmal-koke. 21 Olgabi, naretódógab nótó tókyalórr, naretan kóble zumiógürr, da nurrótókórr. Akó aüd ngim siman oloma zumiógürr akó nurrótókórr. 22 Blaman ene 7 zonaretalpükü pama zumgütóp, ibü olmal babul. Dómdóm ene kóblea ta we nurrótókórr. 23 Sab büdüldügab barsin tonarrdó, ia wa sab tai noan kol warile? Ki ene poko amtindakla, zitülkus ene 7 blamana oya zumigóp.”
24 Yesu ibüka bóktan yalkomólórr wagó, “E kle-kle gyagüpi tótókdakla! E umulakla iade? Zitülkus módóga, e umul-kókakla Godón Wibalómórrón Bóktan akó Godón arüng. 25 Büdüla nóma tübarsile arróldó, i sab myamem tibiób koke bumiógnórre, a i ma sab inzan kwarile wamaka kwitüm anerruako. 26 Ka akó igó poko bóktanón büdülab barsinankwata. E ta Mosesón pebadó etóngarre, kari nugupan baeb póepdó, God Moseska ia bóktanórr wagó, ‘Ka Eibrra-amón God, Aesakón God, akó Zeikobón God.’§Eibrra-am, Aesak, akó Zeikob, ibü büba ngaen nurrbarinürr, da ibü samu ma arrólako Godón bwóbdü.Bazeb Tonarr 3:6 27 Wa büdül pamkolpamab God koke-e, a wa arról pamkolpamab Gode. E wata amkoman kle-kle gyagüpi tótókdakla!”
Godón Wirrian Gida Bóktan Poko
(Metyu 22:34-40; Luk 10:25-28)
28 Darrpan Mosesón gida umulbain pam ola asi yarilürr, ibü ikik bóktan nótó arrkrrurr. Wa umul yarilürr wagó, Yesu ibüka morroal bóktan yalkomólórr. Da wa Yesun amtinüm we tamórr wagó, “Ia wirrian nadü gida bóktan pokoa, ngibürr Godón gida bóktan pokodógab?”Luk 10:25-28
29 Yesu bóktan yalkomólórr oyaka wagó, “Wirrian gida bóktan poko módóga, ‘Isrrael, tübarrkrru! Lod, mibü God, wata darrpan God watóka.Duterronomi 6:4 30 Marü ⌊moboküpdü ubi⌋ asi ki yarilün Lodka, marü God, moba dudu moboküpi, dudu samu-i, dudu gyagüpitótóke, akó dudu arüngi.’ 31 Nis ngim gida bóktan poko módóga, ‘Marü moboküpdü ubi moba minggüpanandó ne olome*minggüpanandó ne olome wa blaman pamkolpambóka apónda, ma nibiób amorrandóla. inzan ki yarilün, marü moboküpdü ubi mobakazane. Myamem darrü wirri gida bóktan poko babula ini nis gida bóktan pokodógab.’ ”Lebitikus 19:18
32 Ene Mosesón gida umulbain pama Yesuka bóktanórr wagó, “Ma morroal bóktan salkomóla kürüka, Umulbain Pam; wa amkoman mazan bóktóna. ‘Wata darrpan God watóka, darrü God myamem babula.Duterronomi 4:35 33 Marü moboküpdü ubi asi ki yarilün Godka dudu moboküpi, dudu gyagüpitótóke, akó dudu arüngi, akó marü moboküpdü ubi moba minggüpanandó ne olome inzan ki yarilün, marü moboküpdü ubi mobakazane.’ Kari morroal kokea ini nis gida bóktan poko nis apadóm. Ma ini nis gida bóktan poko nis koke nóma nüpüdo, ma Godón darrü ⌊urdü amsel lar⌋ akó dudu bóngan ⌊gyaur kla⌋ sab enan ilino, zitülkus wa igósidi bagürwóm koke yarile marüka.”Oseya 6:6
34 Yesu nóma esenórr, ene oloman bóktan kari morroal koke yarilürr, wa oyaka bóktanórr wagó, “Ma Godón Kingzan Balngomóldógab aibwób-kokela.”
Ene solkwat, i gum kwarilürr Yesun ngibürr poko amtinüm.
Amtin Bóktan Poko Ene ⌊Kerrisonkwata⌋
(Metyu 22:41-46; Luk 20:41-44)
35 Yesu ⌊Godón Gyabi Müótüdüzan⌋ nóma umul bain yarilürr, wa bóktanórr wagó, “Gida umulbain pama igó iade bóktandako wagó, ene Kerriso, wa ⌊Deibidün⌋ olome? 36 Godón Samua king Deibidün igó tangamtinürr ini bóktan wialómóm wagó,
“ ‘Lod God igó bóktanórr kürü Lodódó†kürü Lod wa ⌊Mesayabóka⌋ apónda. wagó,
“Ma ae mórra kürü tutul tangdó,
kókó ka sab marüka nidi bóka bamgündako, marü wapór-o lorodó irrbuno.” ’‡Ini bóktanan küp módóga: marüka nidi bóka bamgündako, ka sab blaman ⌊ut-ut ninünümo⌋ marünkü.Wórr Peba 110:1; Bwób Zitül 3:15
37 Deibid tüób Kerrison ngilianórr wagó, ‘Lod.’ Da Kerriso Deibidün olom iadea?”§Yesun amtin bóktan poko igó yarilürr: Yesu Deibidün büdül kakóm tómtómólórr. Da Yesu Deibidün Lod iade yarilürr?
Wirri pamkolpamab ngoroa Yesun bóktan arrkrru kwarilürr barnginwómpükü.
Yesu Pamkolpam Arüng Ikik Nókrrónóp, Mosesón Gida Umulbain Pamabbóka
(Metyu 23:1-36; Luk 20:45-47)
38 Wa ibü nóma umul ninóp, wa bóktanórr wagó, “E umul-umul kwarilün Mosesón gida umulbain pamabkwata. I ubi baindako tibiób kokrrapan mórrkenyórrpükü agóltagólóm akó pamkolpama ibü morroal ngürr bóktan aliónüm pul basirrdü. 39 I ta ubi baindako wirri pamab mórran pokodó mórranóm mibü kwóbbazen müótüdü akó mórranóm wirri pamab mórran bwóbdü alongalo tóredó. 40 I gómól tizi kóbleab müót akó elklaza azebdako akó kokrrap tóre bakodako pamkolpama basenóm. Ini pama sab ⌊kolaean darrem⌋ kari koke ipüdórre Godkagab.”
Kóblea Wirri Gyaur Kla Godón Ekyanórr
(Luk 21:1-4)
41 Yesu we mórran-mórran bainürr Godón Gyabi Müótan kal akólórrón pul basirrdü, pamkolpama mani ne arrbün kwarilürr, da wa ibü ngabkan yarilürr. Abün mórrel pamkolpama wirri ngarkwat mani urrbulürr. 42 Darrü elklaza-koke kóblea natókórr, da wa nis kari mani küp nüngrinürr, ngibürr toea amrran ngarkwat. 43 Yesu tóba umulbain olmal ngibaunürr tóbaka, da bóktanórr wagó, “Ka yabü amkoman poko byaldóla: ini elklaza-koke kóblea barrkyanan ingrine ene mani arrbün klamdó, nidi sirrbürre, ibü blamandógab. 44 Ka ini poko bóktóna, zitülkus blaman ini pamkolpama tibiób mórreldógab irrbürre. A ini elklaza-koke kóblea, wa blaman we kla ingrine, tóba ngyaben ne klame ki idüde.”

- Mak
- <
- 12
- >

*12:1 wirri pamdó: Ma 11:27 ngakanke.

†12:10 ingülküp: Isrrael pamkolpama müót ingülküpi balmel koralórr, da müót wata amoanda. Mibü müót wa talkuma amoanda.

12:11 Wórr Peba 118:22-23

‡12:13 Errod Galili prrobins alngomól pam yarilürr Rrom kingankü.

§12:14 I Yesuka mis bóktan wazeblórr, oya saul ainüm.

*12:14 Sisa: Rrom pamkolpama tibiób king Sisa bóka ngiblian kwarilürr. Mórrke-mórrke módóga: Caesar ó Emperor. Wa ngaen blaman Isrrael pamkolpamab tüp tóbankü yazebórr. Ene tonarrdó, wa ma igósidi blaman Isrrael pamkolpamab kingüm bainürr.

†12:15 Ma müsirrga ain bóktan Metyu 22:18 ngakanke.

‡12:15 silba mani küp, Grrik bóktane ma inzan angrirrüna: denarius. Ene tonarr, darrpan zaget pama darrpan ngürr nóma zaget yarile, wa darrpan denarius ipüde.

12:18 Apostolab Tórrmen 23:8

12:19 Duterronomi 25:5

§12:26 Eibrra-am, Aesak, akó Zeikob, ibü büba ngaen nurrbarinürr, da ibü samu ma arrólako Godón bwóbdü.

12:26 Bazeb Tonarr 3:6

12:28 Luk 10:25-28

12:29 Duterronomi 6:4

*12:31 minggüpanandó ne olome wa blaman pamkolpambóka apónda, ma nibiób amorrandóla.

12:31 Lebitikus 19:18

12:32 Duterronomi 4:35

12:33 Oseya 6:6

†12:36 kürü Lod wa ⌊Mesayabóka⌋ apónda.

‡12:36 Ini bóktanan küp módóga: marüka nidi bóka bamgündako, ka sab blaman ⌊ut-ut ninünümo⌋ marünkü.

12:36 Wórr Peba 110:1; Bwób Zitül 3:15

§12:37 Yesun amtin bóktan poko igó yarilürr: Yesu Deibidün büdül kakóm tómtómólórr. Da Yesu Deibidün Lod iade yarilürr?

© 2019 Wycliffe Bible Translators, Inc.