- Okaka Amzazirrün Kla
- <
- 2
- >

2
Yesun Bóktan Epesus Sos Pamkolpamdó
1 Ene Oloma wata bóktalórr wagó, “Ini poko wialóm Epesus sosan anerrudü:
“ ‘Ini bóktan oyakagaba, ene 7 wimurr nótó amorranda tóba tutul tangdó, akó nótó agólda ene 7 zyón klamab amngyel zitülkusab aodó, golde tómbapórrón.
2 “ ‘Ka umulóla yabü tórrmen, yabü wirri zaget, akó e metat karrkukus bórrangórrónakla. Ka umulóla, e kolae pamkolpam koke ok baindakla, akó e tai kuri nópókane tibiób ⌊apostolbóka⌋ nidi ngibasildako, a i wa we kla kokeako. Akó e igó poko esenarre wagó, i obae apostolako. 3 E metat piküpan karrkukus bórrangórrónakla, akó e kuri azid zwaengnórró kürü ngianbókamde, akó yabü genggorrama koke kuri sazebe kürü amkoman angundi.
4 “ ‘A ka ma ini kla alzizi amaikdóla yabü aodó: ngaen-gógópan yabü ⌊moboküpdü ubi⌋ wirri yarilürr kürüka, a errkya ma tai wirri koke. 5 Gyagüpi amaikam e nólgabi kuri tóbalókórró. Kolae tonarrdógab tübyalüngam kürüka, da we elklaza tómbapón kwarilün, e ngaen-gógópan ne poko olngolnórró. E ne yabiób kolae tonarrdógab koke nóma tübyalüngane kürüka, ka sab yabüka tamo ene zyón klaman amngyel zitülkus arruanóm tóba zamngól pabodógab.*Ini opora aprrapórr we pokobóka apónda: Yesu sab ene sos zagetan kokean ngitine, ia sab ene amkoman bangun kolpam arngene, ta ia ngibürr kwata. 6 A darrü morroal poko ma, e we poko tónggapóndakla: e alzizi amanikdakla Nikolaosón†Nikolaos Antiok basirr pam yarilürr. Ngaen-gógópan wa darrü sos alngomól pam yarilürr (Apostolab Tórrmen 6:5). Solodó oya gyagüpitótóka ma byalüngürr: oyaka obae god ⌊ótók⌋ tai yarilürr akó kol a pam gómól ta kekam yarilürr oyaka. Oya mamoan pamkolpam kopo asi koralórr. mamoan pamkolpama ne kolae tonarr alngóndako, ka ta ne kla alzizi amanikdóla.
7 “ ‘Güblang ne noane, wa ki turrkrru, Godón Samua ne poko bóktanda blaman sosdó.
“ ‘Kolae nótó ⌊ut-ut ainda⌋, ka sab oya dümdüm ekyeno nugup ngórr alom ene arról gail nugupdügab, Godón Agurr Apapdó‡Godón Agurr Apap, Mórrke-mórrke módóga: paradise. Ini pokodó wa Küsil Zerrusalembóka apónda. ne klamse.’ ”Bwób Zitül 2:9; Okaka Amzazirrün Kla 22:2, 14
Yesun Bóktan Smórrna Sos Pamkolpamdó
8 “Ini poko wialóm Smórrna sosan anerrudü:
“ ‘Ini bóktan oyakagaba, Ngaen-gógópan akó Solodó nótóke, nótó nurrótókórr akó büdüldügab arróldó nótó türsümülürr.
9 “ ‘Ka umulóla yabü müp aengbóka akó e elklaza-koke pamkolpamakla – a e ma kari mórrel pamkolpam kokeakla samuan ngarkwatódó! Ka umulóla i yabükwata ne obae bóktan alióndako panzedó, nidi bóktandako wagó, “Ki Zu pamkolpamakla,” a i go amkoman Zu pamkolpam kokeako. I go ⌊satanian⌋ pamkolpamko. 10 E gumgu e laró azid aengóm kaindakla. Tübarrkrru, ⌊debóla⌋ yabü ngibürr tümün müótüdü arrbünüm kainda yabü amkoman bangun apókóm, akó e sab 10 ngürrüm wirri müpdü kwarilo. Kürü amkoman kangulam, enana pamkolpama yabü büdülümpükü akrranóm nóma nangónórre kürü amkoman angundügabi, akó ka sab yabü ene ⌊ngarkwat-koke arról⌋ müóngdur nókyenónómo.
11 “ ‘Güblang ne noane, wa ki turrkrru, Godón Samua ne poko bóktanda blaman sosdó.
“ ‘Kolae nótó ut-ut ainda, sab nis ngim büdüla§nis ngim büdül wa samuan ngarkwatódó büdülbóka apónda, urpükü maludü. Ngaen-gógópan büdül wa büban büdülbóka apónda. oya azid kokean ekyene.’ ”Okaka Amzazirrün Kla 20:6, 14; 21:8
Yesun Bóktan Perrgamum Sos Pamkolpamdó
12 “Ini poko wialóm Perrgamum sosan anerrudü:
“ ‘Ini bóktan oyakagaba, ene nizan kwata zirrapórrón gazirr turrik noane.
13 “ ‘Ka umulóla e ne ngyabendakla, satania kingzan wirri arüngi pamkolpam ne balngomólda.*Perrgamum wirri basirrdü abün pamkolpama obae god akó Rrom king ótók kwarilürr. A e ma yabiób amkoman bangun kürüka zürük amorrandakla. E yabiób amkoman bangun kürüka koke nalpinarre, enana i Antipasón büdüldü ingrinóp, pamkolpam kürükwata nótó nüzazilóp amkoman moboküpi. I oya büdüldü ingrinóp yabü wirri basirrdü, satania ne ngyabenda.
14 “ ‘A ka ma ngibürr elklaza alzizi amandóla yabü aodó: yabü aodó ngibürr kolpam asiko Beilamón umulbain nidi amorrandako. Wa Beilakón umul yónürr di angrinüm Isrrael pamkolpama kolae tonarr alngónóm, ó igó alo kla alom, ⌊urdü agasil larzan⌋ ne kla idódürr obae godódó, akó kolae sarrgiwóm tonarr tómbapónóm.†Beilam darrü-darrü godab ⌊prropet⌋ yarilürr, Isrrael pamkolpama nóma agóltagól kwarilürr ⌊ngüin-koke bwóbdü⌋. Beilak Moab balngomól singüldü pam yarilürr. Wa gum yarilürr wa, Isrrael pamkolpama sab oya kolae irre akó oya kolpam. Wa Beilam ngisaunürr amórr bóktan angrinüm Isrrael pamkolpamdó. Beilam umul yarilürr wagó, ini Godón ubi koke, da wa wamórr Beilakka zitülkus oya ubi yarilürr mani azebóm, Beilak oya ne darrem kla ki ekyene. A Beilam gaodó koke yarilürr amórr bóktan angrinüm. Solkwat Isrrael pama kolae tonarr tómbapónórr Moab kolpükü. (Bótang Peba 22-25; 31:8, 16) Bótang Peba 22:5, 7; 25:1-3; 31:16 15 Dadan kwata, ngibürr akó asiko yabü aodó, Nikolaosón mamoan pamkolpamab umulbain bóktan nidi amorrandako. 16 We ngarkwatódó, kolae tonarrdógab tübyalüngam kürüka. Koke ne nóma, kari pokoa ka sab yabüka tamo, akó ka sab gazirr tónggapono ene pamkolpampükü ene nizan kwata zirrapórrón gazirr turriki, kürü taedó ne klame.
17 “ ‘Güblang ne noane, wa ki turrkrru, Godón Samua ne poko bóktanda blaman sosdó.
“ ‘Kolae nótó ut-ut ainda, ka sab oya ene ngibürr arrón mana‡mana plaoazan klama, God Isrrael pamkolpam ne klame ngabyón yarilürr ngüin-koke bwóbdü (Bazeb Tonarr 16:4). ilino. Ka ta sab oya gabülpli ingülküp§gabülpli ingülküp, oya küp aprrapórr módóga: ene olom, inzan ingülküp nótó apadóda, ok bairrüna ngarkwat-koke arróldó bangrinüm. ekyeno, küsil ngi wialómórrón oya tumum. Darrü olom umul-kóka ini ngibóka, a wata watóke, nótó apadóda.’ ”
Yesun Bóktan Tiatirra Sos Pamkolpamdó
18 “Ini poko wialóm Tiatirra sosan anerrudü:
“ ‘Ini bóktan Godón Olomdógaba; oya ilküp nis inzanamli, wamaka ura wirri arüngi baebda, akó oya wapór nis brronzzan ongang bapóndamli, wirri uri adüngürrün.
19 “ ‘Ka umulóla yabü tórrmen, yabü moboküpdü ubi kürüka akó ngibürrdü, yabü amkoman bangun, e pamkolpam ia tangbamtindakla, akó e iazan karrkukus bórrangdakla. Ka ta umulóla, e ngaen-gógópan ne tórrmen tómbapón kwarilnürrü, morroal kwarilürr. Errkya ama tai amkoman morroalako.
20 “ ‘A ka ma ini kla alzizi amaikdóla yabü aodó: e ene kol Zezebelón*Zezebel: Ini kol ini anik ngi okyenóp, ngi Zezebel, ngaen Isrrael king Eiabón kol nótó warilürr. Wa kolae kol warilürr akó obae godódó tóre warilürr akó prropet alzizi aman warilürr. (1 King 16:30; 18:4; 19:1-2; 21:5-16, 23) ok aindakla metat bainüm yabiób sosdó, tóba kol prropetbóka nótó ngibasildo. Tóba umulbain bóktane wa kürü zaget olmal kle-kle balngomóldo kolae sarrgiwóm tonarr tómbapónóm, akó alo kla alom, urdü agasil larzan ne kla idódürr obae godódó. 21 Ka oya kan okyarró ene kolae tulmildügab byalüngüm kürüka, a wa ma ubi koke warilürr. 22 Da módóga, ka sab oya azid aengan ngizutino tóba ut bwóbdü, akó ka sab ibü wirri azid nókyenónómo, wankü kol gómól tonarr nidi tómbapónóp,†kol gómól tonarr tómbapónóp, we pokoa okaka amzazilda bwób-bwób balngomól pama Godkagab bomalórr ama oyaka dabinóp kolae tonarr tómbapónóm abün kwata. kókó i ne nómtübyalüngórre oya kolae tulmildügab. 23 Ka sab oya olmal‡olmal wa tóba mamoan pamkolpambóka apónda. büdülümpükü ekrrono. Olgabi blaman sos pamkolpama sab umul bairre wagó, ene kótó bapindóla moboküp akó gyagüpitótók, akó ka sab yabü darrem yabiób tórrmendógab nülinünümo.
24 “ ‘A e barrea ma Tiatirram, e oya umulbain koke mamunarre, akó koke umul bainóp, ngibürra igó ne poko ngiliandako wagó, “satanian tai aumana büdrrat-koke elklaza.” Ka yabüka bóktono kagó, ka sab yabüka darrü müp koke ingrino. 25 A e ma zürük emonamke yabüka ne klame,§yabü ne klame, ene amkoman bangunbóka apónda Yesuka ó aprrapórr ene klambóka, opor poko 19dü ne wibalómórrón klamko. ngarkwat kókó ka sab tamo.
26 “ ‘Kolae nótó ut-ut ainda akó kürü tórrmen nótó emorrone kókó blakón tonarrdó, ka sab balngomól arüng ekyeno blaman bwób-bwób tüpan pamkolpam balngomólóm. 27 “Wa sab ibü wirri arüngi balngomól yarile ayan tupuru-i, gyaur-koke, wa sab ibü inzan syórrpókal nangórre mariti tómbapórrón sospenzan.”Wórr Peba 2:9
“ ‘Ka ta balngomól arüng inzan ipadórró kólba Abdógab. 28 Ka ta sab oya sis wimurr*sis wimurr wa Yesu Kerrisonbóka apónda (22:16). ekyeno.
29 “ ‘Güblang ne noane, wa ki turrkrru, Godón Samua ne poko bóktanda blaman sosdó.’ ”

- Okaka Amzazirrün Kla
- <
- 2
- >

*2:5 Ini opora aprrapórr we pokobóka apónda: Yesu sab ene sos zagetan kokean ngitine, ia sab ene amkoman bangun kolpam arngene, ta ia ngibürr kwata.

†2:6 Nikolaos Antiok basirr pam yarilürr. Ngaen-gógópan wa darrü sos alngomól pam yarilürr (Apostolab Tórrmen 6:5). Solodó oya gyagüpitótóka ma byalüngürr: oyaka obae god ⌊ótók⌋ tai yarilürr akó kol a pam gómól ta kekam yarilürr oyaka. Oya mamoan pamkolpam kopo asi koralórr.

‡2:7 Godón Agurr Apap, Mórrke-mórrke módóga: paradise. Ini pokodó wa Küsil Zerrusalembóka apónda.

2:7 Bwób Zitül 2:9; Okaka Amzazirrün Kla 22:2, 14

§2:11 nis ngim büdül wa samuan ngarkwatódó büdülbóka apónda, urpükü maludü. Ngaen-gógópan büdül wa büban büdülbóka apónda.

2:11 Okaka Amzazirrün Kla 20:6, 14; 21:8

*2:13 Perrgamum wirri basirrdü abün pamkolpama obae god akó Rrom king ótók kwarilürr.

†2:14 Beilam darrü-darrü godab ⌊prropet⌋ yarilürr, Isrrael pamkolpama nóma agóltagól kwarilürr ⌊ngüin-koke bwóbdü⌋. Beilak Moab balngomól singüldü pam yarilürr. Wa gum yarilürr wa, Isrrael pamkolpama sab oya kolae irre akó oya kolpam. Wa Beilam ngisaunürr amórr bóktan angrinüm Isrrael pamkolpamdó. Beilam umul yarilürr wagó, ini Godón ubi koke, da wa wamórr Beilakka zitülkus oya ubi yarilürr mani azebóm, Beilak oya ne darrem kla ki ekyene. A Beilam gaodó koke yarilürr amórr bóktan angrinüm. Solkwat Isrrael pama kolae tonarr tómbapónórr Moab kolpükü. (Bótang Peba 22-25; 31:8, 16)

2:14 Bótang Peba 22:5, 7; 25:1-3; 31:16

‡2:17 mana plaoazan klama, God Isrrael pamkolpam ne klame ngabyón yarilürr ngüin-koke bwóbdü (Bazeb Tonarr 16:4).

§2:17 gabülpli ingülküp, oya küp aprrapórr módóga: ene olom, inzan ingülküp nótó apadóda, ok bairrüna ngarkwat-koke arróldó bangrinüm.

*2:20 Zezebel: Ini kol ini anik ngi okyenóp, ngi Zezebel, ngaen Isrrael king Eiabón kol nótó warilürr. Wa kolae kol warilürr akó obae godódó tóre warilürr akó prropet alzizi aman warilürr. (1 King 16:30; 18:4; 19:1-2; 21:5-16, 23)

†2:22 kol gómól tonarr tómbapónóp, we pokoa okaka amzazilda bwób-bwób balngomól pama Godkagab bomalórr ama oyaka dabinóp kolae tonarr tómbapónóm abün kwata.

‡2:23 olmal wa tóba mamoan pamkolpambóka apónda.

§2:25 yabü ne klame, ene amkoman bangunbóka apónda Yesuka ó aprrapórr ene klambóka, opor poko 19dü ne wibalómórrón klamko.

2:27 Wórr Peba 2:9

*2:28 sis wimurr wa Yesu Kerrisonbóka apónda (22:16).

© 2019 Wycliffe Bible Translators, Inc.